Bécsi szelet
Bécsi szelet | |
![]() | |
Nemzet, ország | Ausztria |
Alapanyagok |
|
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Bécsi szelet témájú médiaállományokat. |
A tradicionális bécsi szelet (németül Wiener Schnitzel; magyarul „vínersnicli” néven is ismeretes) a bécsi konyha közismert, 3-4 milliméter vastagságúra kivert, borjúhúsból (borjú dió, frikandó, felsál vagy alaposan megtisztított lapocka) készített, panírozott, húsétele (Wiener Schnitzel vom Kalb). Amennyiben Bécsben a zsemlemorzsával panírozott ételt sertéshúsból készítik, akkor a hivatalos neve Schnitzel nach Wiener Art, azaz szelet bécsi módra, illetve „Wiener Schnitzel vom Schwein“.[1] Manapság gyakran előfordul a "Putenschnitzel" is, ami pulykamellfiléből készülő bécsi szelet.
Eredete
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/14/Feldmarschall_count_Johann_Joseph_Wenzel_Radetzky_von_Radetz.jpg/265px-Feldmarschall_count_Johann_Joseph_Wenzel_Radetzky_von_Radetz.jpg)
Kutatások szerint a bundázott sült már a középkori spanyol szakácskönyvekben is szerepelt chuleta andaluza elnevezéssel. A mórok 1491-es kiűzése után a keresztény kézre került Andalúziában a helyi konyha ragaszkodott az ürühús hagyományos arab elkészítési módjához, a hús – lisztben, felvert tojáslében és kenyérmorzsában megforgatott – aranyszínűre történő kisütéséhez. A hús „aranyozása” hosszú ideig divatban volt a bizánci udvarban, ahol valódi aranyporral vonták be a hússzeleteket. A mórok terjesztették el a szokást Andalúziában, amit onnan vettek át az itáliai fényűző udvarok. 1476-ban Benedetto Salutati firenzei bankár aranyporba forgatott mandulás kalácsot szolgáltatott fel azon a lakomán, melyet a nápolyi király tiszteletére adott.[2] Így került a panírozás szokása Milánóba is, onnan pedig a bécsi udvarba.[3] Újabban arannyal borított ételeket is kínál néhány étterem.[4]
A panírozott borjúhúsból készült sült, a Kalbsschnitzel első leírása egy 1884-ben kiadott szakácskönyvben szerepel. Katharina Prato 1907-ben kiadott nevezetes délnémet szakácskönyve a Die süddeutsche Küche[5] „zsemlemorzsás borjúszelet”-ként említi.[6] Egyes, nem bizonyított feltételezések szerint az étel a csontos borjúkarajból készült északolasz cotoletta alla milanese (it) receptjéből származtatható, amelynek elkészítési módja a 15. század folyamán juthatott el Bécsbe. A 19. században osztrák szakácskönyvekben „aranyozott karaj” néven jelent meg a panírozott milánói szeletet, melynek bundájában ekkor még reszelt parmezán sajt is szerepelt. Egy osztrák szakácskönyvben jelent meg az a tipp, hogy a panír ropogósabb lesz, ha kevés olvasztott zsírt kevernek a felvert tojáshoz, amelybe újabban egy kevés tejszínhabot is belekevernek.
Egy másik elmélet szerint Radetzky tábornagy által került 1857-ben Lombardiából Bécsbe. Ez az elmélet elsőként egy olasz gasztronómiai kiadványban, az 1969-ben kiadott Guida gastronomica d'Italia-ban, illetve annak 1971-ben németül is kiadott változatában jelent meg, miszerint Radetzky tábornagy Ferenc Józsefnek küldött lombardiai helyzetjelentésében említést tett az ízletes borjúszeletről, a costoletta-ról is. „A milánói konyhának van egy igazi nagy különlegessége: borjúszelet tojásba forgatva, panírozva, vajban megsütve”. Radetzky hazatérését követően pedig személyesen adta át annak receptjét a császárnak. Heinz Dieter Pohl osztrák nyelvész szerint azonban ez az elméletet sem helytálló, mivel csupán egy kitalált anekdotán alapszik, melyet más források nem támasztanak alá. Sőt még az anekdotában szereplő, a Radetzky-jelentést Bécsbe juttató bizonyos Attems gróf kiléte is teljesen megalapozatlan.[7]
Ezenkívül a nyelvész kétségbe vonja a bécsi szelet (németül Wiener Schnitzel) olasz származásának elméletét is, szerinte ugyanis más átvett ételek esetében az osztrák konyha mindig megtartotta annak eredeti, illetve német írásmód szerinti elnevezését, mint például a Gulasch esetében. A nyelvész rámutatott arra, hogy a bécsi konyha már korábban is ismerte a panírozott, zsírban kisütött húsételeket, többek között a nevezetes Backhendl (magyarul rántott csirke) receptjét már egy 1719-ben kiadott szakácskönyv is említi.
Galéria
- Bécsi szelet (Wiener Schnitzel)
- A Bécsi szelet tradicionális körete a burgonyasaláta (Erdäpfelsalat)
- Az olasz Cotoletta alla milanese
- Sertés szűzpecsenyéből készült bécsi Figlmüller Schnitzel[8][9]
- Bécsi szelet petrezselymes burgonyával
Jegyzetek
- ↑ A tökéletes bécsi szelet , hvg.hu
- ↑ A szegények aranya Archiválva 2017. április 6-i dátummal a Wayback Machine-ben, vaol.hu
- ↑ GasztroKlub – Rántott hús, otpbank.hu
- ↑ Arannyal borított rántott szeletet árulnak egy önkiszolgáló étteremben, deluxe.hu
- ↑ Die süddeutsche Küche
- ↑ Das Schnitzel im Laufe der Zeit – Ursprung, Geschichte, Legenden…, wiener-schnitzel.at
- ↑ Lénárd Sándor: A bizánci szelet, mek.oszk.hu
- ↑ Wiener Gastlichkeit seit über hundert Jahren Archiválva 2015. február 12-i dátummal a Wayback Machine-ben, figlmueller.at
- ↑ Meddig lóg le egy bécsi szelet? Archiválva 2015. február 12-i dátummal a Wayback Machine-ben, fn.hir24.hu
Források
- A bécsi szelet története Archiválva 2020. szeptember 30-i dátummal a Wayback Machine-ben, hazikoszt.hu
- Dr. Bélley Pál: Kíváncsiak Klubja - Ki találta fel a rántott csirkét és a bécsi szeletet?, mek.oszk.hu
- Lénárd Sándor: A bizánci szelet (Magyar Nemzet, 1966. május 7.), mek.oszk.hu
- Wiener Schnitzel ( Bécsi szelet ) krumplisalátával, azenkemencem.com
- A tökéletes rántott hús nyomában, origo.hu
- Was Sie über Wiener Schnitzel wissen sollten!, wiener-schnitzel.at
- The History of Wiener Schnitzel, kitchenproject.com
- The history of Wiener Schnitzels and why we love a good Schnitzelfest so much Archiválva 2018. október 1-i dátummal a Wayback Machine-ben, schnitzelfestnh.org
- The fascinating history of a dish that is a gastronomy masterpiece (If done according to the Authentic Tradition) , idic.itchefs-gvci.com
További információk
- rántott hús a Bűvös szakács oldalán
- Rántott hús, gaultmillau.hu
- Wiener Schnitzel (bécsi szelet) sütés eredeti recept szerint, megaport.hu
- Bécsi szelet recept, austria.info
- The home of the schnitzel, figlmueller.at
![Commons:Category:Wiener Schnitzel](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/50px-Commons-logo.svg.png)
Gasztronómiai portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap