Béldi Izor
Béldi Izor | |
Született | Goldstein Izidor 1865. április 23.[1] Pest |
Elhunyt | 1926. november 11. (61 évesen)[2][3] Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Szülei | Goldstein Simon Just Sarolta |
Foglalkozása |
|
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Béldi Izor témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Béldi Izor, 1883-ig Goldstein Izidor[4] (Pest, 1865. április 23.[5] – Budapest, 1926. november 11.)[6] zenekritikus, zeneszerző, ügyvéd, operettszöveg-író, újságíró.
Életpályája
Ügyvédi családban született, apja Goldstein Simon, anyja Just Sarolta volt. Maga is irodát nyitott Budapesten 1891-ben. Ügyvédi hivatása mellett a Pesti Hírlap színházi és zenerovatát szerkesztette 1893-tól haláláig.[7] Emellett számos zeneirodalmi tárcát és színházi tanulmányt írt, azonkívül regényeket, drámát és főleg operetteket. 1913-ban felvették a szabadkőműves Sas páholyba.
Művei
Színművei
- A végrehajtó. Bohózat három felvonásban Sylvane és Artus után. Bemutató: Vígszínház, 1898. szeptember 20.
- Tilosban. Bohózat három felvonásban. Bemutató: Ősbudavári Színház, 1899. június 10.
- Georges Feydeau: Osztrigás Mici. Bohózat három felvonásban. Fordította. Bemutató: Vígszínház, 1899. november 14.
- Katalin. Operett három felvonásban. Zenéjét szerezte: Fejér Jenő. Bemutató: Népszínház, 1901. október 4.
- Lindau–Kern: Három kívánság. Operett három felvonásban. Fordította. Bemutató: Városligeti Színkör, 1902. augusztus 2.
- Bonaparte. Történelmi színmű négy felvonásban, dalokkal. Zenéjét szerezte: Fejér Jenő. Bemutató: Népszínház, 1903. december 18.
- A kültelki hercegnő. Operett három felvonásban. Zenéjét szerezte: Fejér Jenő. Bemutató: Népszínház, 1905. december 5.
- Aranyeső. Operett két felvonásban. Mérei Adolf verseivel, Zerkovitz Béla zenéjére. Bemutató: Népopera, 1913. február 21.
- Gyerünk csak! Látványos revü 7 képben. – Katonadolog. Operett három felvonásban. Mérei Adolffal, Barna Izsó és Zerkovitz Béla zenéjére. Bemutató: Népszínház–Népopera, 1913. október 25.
- Úr! Dráma az életből. Bemutató: Budai Színkör, 1918. június 27.
Prózai művei
- Elemér gróf (regény, Budapest, 1886., 2. kiadás: 1888)
- Az üres szék (Eredeti magyar novellák és elbeszélések. III. kötet, Budapest, 1908)
- A gyanús király (Budapest, 1910)
- Vád – a sírból. Bűnügyi eset. (Budapest, 1912)
- Operaházi reminiszcenciák. Zenekritikák a Pesti Hírlapból. (Budapest, 1921)
- Intimitások. Művészek és műbarátok miniatűrben. Anekdoták, humoros történetek. (Budapest, 1922)
- Indiszkréciók. Művészek és műbarátok miniatűrben. Anekdoták, humoros történetek. (Budapest, 1923)
- Intermezzók közéleti és színpadi szerzők életéből. Anekdoták, humoros történetek. (Budapest, 1924)
Műfordításai
- Georges Ohnet: A szürkeruhás hölgy. Regény két kötetben. (Legjobb könyvek. Budapest, 1897., 2. kiadás: 1904)
- Beatrice Harraden: Hajók, ha éjjel találkoznak. Beszélgetések. (Budapest, 1897)
- Julian W. Hawthorn: Betörés a Manhattan bankban. Bűnügyi regény (Legjobb könyvek. Budapest, 1900)
Jegyzetek
- ↑ FamilySearch (angol nyelven). (Hozzáférés: 2021. január 31.)
- ↑ http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC00523/01431.htm, Béldi Izor, 2017. október 9.
- ↑ BnF források (francia nyelven)
- ↑ A Belügyminisztérium 1883. évi 15542. sz. rendelete. Névváltoztatási kimutatások 1883. év 7. oldal 24. sor.
- ↑ Születési bejegyzése a pesti izraelita hitközség születési akv. 371/1865. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2021. január 31.)
- ↑ Halálesete bejegyezve Budapest I. ker. polgári akv. 2299/1926. folyószám alatt.
- ↑ „Béldi Izor 1867-1926”, Pesti Hírlap, 1926. november 12. (Hozzáférés: 2023. április 5.) (magyar nyelvű) „Családi otthonom itt van a Pesti Hírlap büszke palotájában, az éghez közel, a negyedik emeleten. Lenn az első emeleten pedig a másik otthonom: a szerkesztőség. […] legnagyobb örömöm mindig az volt, ha írásaim visszhangot keltettek olvasóim körében. Hogy pedig egyik-másik kritikám miatt haragosaim támadtak, azzal nem törődöm. Mindig büszke voltam arra, hogy bizonyos emberek gyűlölnek. Végtelenül is röstelném, ha azok szeretnének” …
Források
- Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967.
- Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4
- Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Budapest: Magyar Zsidó Lexikon. 1929. 105. o. Online elérés
További információk
- Blaha Lujza emlékalbum. Szerk. Porzsolt Kálmán. [Bp.], Blaha Lujza Emlékbizottság, [1927].
- Brockhaus-Riemann zenei lexikon. Szerk. Dahlhaus, Carl és Eggenbrecht, Hans Heinrich. A magyar kiadás szerk. Boronkay Antal. Bp., Zeneműkiadó, 1983-1985.
- Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái – új sorozat I–XIX. Budapest: Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete. 1939–1944. , 1990–2002, a VII. kötettől (1990–) sajtó alá rendezte: Viczián János
- Gutenberg nagy lexikon. Minden ismeretek tára. Budapest, Nagy Lexikon Kiadóhivatal, 1931-1932.
- Humorlexikon. Szerk. Kaposy Miklós. Budapest, Tarsoly Kiadó, 2001.
- Irodalmi lexikon. Szerk. Benedek Marcell. Budapest: Győző Andor kiadása. 1927.
- Das geistige Ungarn. Biographisches Lexikon. Hrsg. Oscar von Krücken, Imre Parlagi. Wien-Leipzig, W. Braumüller, 1918.
- A magyar muzsika könyve. Szerk. Molnár Imre. Budapest, Havas Ödön, 1936.
- Magyar színművészeti lexikon: A magyar színjátszás és drámairodalom enciklopédiája. Szerk. Schöpflin Aladár. I. kötet (Aágh Endre – Faust). Budapest: Az Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete. [1929].
- Palatinus József: A szabadkőművesség bűnei. 4. kiad. Budapest, 1938-1939. Budai-Bernwaliner József ny.
- Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái I. (Aachs–Bzenszki). Budapest: Hornyánszky. 1891.
- Katona Béla: Szabolcs-Szatmár-Bereg irodalmi topográfiája. II. Ajaktól Zsurkig. Nyíregyháza, Jósa András Múzeum, 1996.
- Tolnai világlexikona. Bp., Magyar Kereskedelmi Közlöny, 1912-1919. 8 db.; Bp., Kassák Kiadó, 1999-
- Tolnai új világlexikona. Bp., Tolnai, 1926-1933.
- Új Idők lexikona. Bp., Singer és Wolfner, 1936-1942.
- Új magyar életrajzi lexikon I. (A–Cs). Főszerk. Markó László. Budapest: Magyar Könyvklub. 2001. ISBN 963-547-414-8
- Új magyar irodalmi lexikon I–III. Főszerk. Péter László. 2. jav., bőv. kiad. Budapest: Akadémiai. 2000. ISBN 963-05-7744-5
- Magyar irodalmi lexikon. Szerk. Ványi Ferenc. Budapest: Studium. 1926.
Zeneportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap