Baszketán |
![](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/61/Basketane-2D-skeletal-bold.png/120px-Basketane-2D-skeletal-bold.png) | |
IUPAC-név | pentaciklo[4.4.0.02,5.03,8.04,7]dekán |
Kémiai azonosítók |
CAS-szám | 5603-27-0 |
ChemSpider | 16736517 |
SMILES |
---|
C2CC5C1C4C3C1C2C3C45 | |
InChI |
---|
1/C10H12/c1-2-4-7-5-3(1)6-8(4)10(7)9(5)6/h3-10H,1-2H2 | |
InChIKey | QKWLQWFMFQOKET-UHFFFAOYSA-N |
Kémiai és fizikai tulajdonságok |
Kémiai képlet | C10H12 |
Moláris tömeg | 132,20 g/mol |
Ha másként nem jelöljük, az adatok az anyag standardállapotára (100 kPa) és 25 °C-os hőmérsékletre vonatkoznak. |
A baszketán többgyűrűs alkán, összegképlete C10H12. Nevét a kosár alakjához hasonló szerkezetéről kapta (angolul basket = kosár).[1] A baszketánt elsőként 1966-ban szintetizálta egymástól függetlenül[2] Masamune,[3] valamint Dauben és Whalen.[4]
Hivatkozások
- ↑ basketane at About.com: Chemistry. [2011. június 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. január 25.)
- ↑ A. P. Marchand (1989). „Synthesis and chemistry of homocubanes, bishomocubanes, and trishomocubanes”. Chem. Rev. 89 (5), 1011–1033. o. DOI:10.1021/cr00095a004.
- ↑ S. Masamune, H. Cuts, M. G. Hogben (1966). „Strained systems. VII. Pentacyclo[4.2.2.02,5.03,8.04,7]deca-9-ene, basketene.”. Tetrahedron Lett. 7 (10), 1017–1021. o. DOI:10.1016/S0040-4039(00)70232-2.
- ↑ W. G. Dauben, D. L. Whalen (1966). „Pentacyclo[4.4.0.02,5.03,8.04,7]decane and pentacyclo[4.3.0.02,5.03,8.04,7]nonane”. Tetrahedron Lett. 7 (31), 3743–3750. o. DOI:10.1016/S0040-4039(01)99958-7.
Fordítás
Ez a szócikk részben vagy egészben a Basketane című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
- Gavin T. Binmore, Ernest W. Della, G. M. Elsey, N. J. Head, J. C. Walton (1994). „Homolytic Reactions of Homocubane and Basketane: Rearrangement of the 9-Basketyl Radical by Multiple β-Scissions”. J. Am. Chem. Soc. 116 (7), 2759–2766. o. DOI:10.1021/ja00086a009.
Kapcsolódó szócikkek
| Ez a kémiai tárgyú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle! |