Csór
![]() | Nem tévesztendő össze a következővel: Csót. |
Csór | |||
![]() | |||
A Magyar utcai református templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Fejér | ||
Járás | Székesfehérvári | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Csete Krisztián (független)[1] | ||
Irányítószám | 8041 | ||
Körzethívószám | 22 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1939 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 43 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 111[3] m | ||
Terület | 41,49 km² | ||
Földrajzi nagytáj | Dunántúli-középhegység[4][5] | ||
Földrajzi középtáj | Bakonyvidék[4][5] | ||
Földrajzi kistáj | Keleti-Bakony[4][5] | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Csór Pozíció Fejér vármegye térképén | |||
Csór weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Csór témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Csór község Fejér vármegyében, a Székesfehérvári járásban.
Fekvése
Székesfehérvár és Várpalota között fekszik, utóbbihoz kicsit közelebb. Egy kilométerre található Veszprém és Fejér vármegye határa. Északon a Bakony, délen a Sárrét öleli körbe. A szomszédos falvak közül egyedül Iszkaszentgyörgyre vezet út. Csór kiemelt vízbázissal, rendkívül jó minőségű vízzel rendelkezik. A vízmű melletti hegyből fakadó karsztforrás látja el vízzel Székesfehérvárt és a helyi lakosokat. De egyéb források is léteznek, amelyek enyhén meleg vizűek.
Vasútállomása Csór-Nádasdladány, a falutól kb. 5 km-re a Székesfehérvár–Szombathely-vasútvonalon van. Mivel mind Csórtól, mind Nádasdladánytól távol (kb. 5 km-re) van, lecsökkent a forgalom, ezért 2015 vége óta nem állnak meg itt a vonatok. A község 2006-ig a 8-as főúton feküdt, ekkor megépült a Csórt elkerülő főútszakasz, a községen áthaladó út mellékúttá vált (82 101-es közút).
Története
A terület történelme egészen az őskorig visszavezethető, hiszen az elmúlt évtizedek ásatásai, kezdve a neolitikumtól, bezárva a középkorig egy sor kultúrát és letelepedési nyomot feltártak. Ezen ásatások alapján egyértelműen kijelenthető, hogy a település több mint 6000 éve folyamatosan lakott. Az őskorban főleg a mai peremterületeken éltek (Csárdatető alja, Sér hegy), az ókorban római kereskedelmi út haladt át a falu mai területén. A régészek kikötőkhöz (az ókorban a Nádor csatorna elődje alkalmas volt arra, hogy folyami hajókkal közlekedjenek rajta) vezető utakat találtak, amik azt feltételezik, hogy igen mozgalmas lehetett az élet a császárkorban. Így a szárazföldi kereskedelem mellett igen élénk vízi forgalom is jellemző volt a térségre, ahonnan a gazdag Gorsium-Balaton (Lacus Pelso) térség szinte végig elérhető volt. A népvándorlás alatt langobárdok és gepidák telepedtek itt meg hosszabb-rövidebb ideig. A 2000 után kezdődő ásatások a mai Vendel-dülő területén, egy nagyjából 100 méter sugarú körben minimum 5 népcsoport megtelepedését regisztrálták. Ezen tények alapján nyugodtan kijelenthető, hogy a település a feltárt időszakok alatt népszerű és igen forgalmas földrajzi elhelyezkedéssel bírt.
1193-ban III. Béla a fehérvári keresztesek konventjének adományozta Bivalt. Bival ma az a terület, amit a hagyomány Gusztus-pusztának hív. Eredetileg a konvent custosának a kezében volt. Ám ezt nem lehet szervesen Csór történetéhez kapcsolni. Nem úgy az 1256-os kódexbeli említést. Ekkor Chort emlegetnek, ami az ótörök Cur méltóságnévre vezethető vissza. Falunk nevét igen sokféleképpen olvashatták a kutatók: Choor, Czor, Czur, Chior, Chyor, Csoór. A történeti feldolgozások nem írnak róla, de Csór minden bizonnyal része lehetett annak a besenyő ispánságnak, amelynek alapítási ideje bizonytalan, s ami 1352-ben tagozódott be a magyar vármegyerendszerbe. Az ispánság északi része Csór, míg a déli a Tolna vármegyei Kajdacs lehetett.[6] Ha abból indulunk ki, hogy Fehérvár fejedelmi, később királyi központ volt, akkor a besenyő vezéri székhelyi címet Csórnak kellett betöltenie. Ezt igazolja a település nevének etimológiája.
1476. december 11-e jeles nap a község történetében. Előző napon Mátyás király Fehérvárra jött, hogy bevárja hitvesét Beatrixot. 11-én az egész követség megindult Csór irányába, hogy már ott fogadja a hitvest. Ennek emlékére a helység címerében a csukát tálcán felszolgáló fogadós látható, valamint Mátyás király és egy holló. És persze a szőlőfürt.
A török a XVI. század folyamán többször is végigdúlta Fehérvárt és környékét. Akik tudtak, a mocsárba vagy a környező hegyekbe menekültek. A folyamatos rablások lehetetlenné tették itt az életet. Azt viszont biztosan tudjuk az összeírásokból, hogy Csór sohasem néptelenedett el teljesen, hiszen működtek a malmok, s másfél jobbágytelek után szedték az adót. A jobb időkben hét malmot tudott életben tartani a Csabafő forrásból fakadó bővízű patak.
A község fő birtokosai a nemes Nedeczky, gróf Cseszneky, Szőgyény-Marich és Somssich családok voltak.
A török kiűzése után főleg református helvétek (egy szerencsés véletlennek köszönhetően kiderült, hogy a német nyelvű helvétek főképpen Sigriswilből és környékéről érkeztek) és katolikus svábok, valamint tótok érkeztek. De jó néhány magyar család is letelepedett. A falu 1780-ban háromnyelvűnek, 1818-ban kétnyelvűnek számított. A falu ősi része a Tabán, amit egyértelműen bizonyít a terület szerkezete (halmaz). Ha az ország többi Tabán elnevezésű településrészét megfigyeljük, akkor észrevehetjük a vizet, a fakadó forrást, amely egyben az ősi pogány vallásokban az áldozat bemutatóhelye, valamint az állatbőröket ezeken a helyeken mosták.
Ettől kezdve a lakosságszám emelkedett, a 19. századi gazdasági fellendülés következtében majdnem elérte a kétezret. Főleg agrárnépesség lakta. A kivándorlás és az első világháború visszavetette a növekedést. 1939-ig mérsékelt változást láthatunk. Az újabb világháború a csóriaknak már nemcsak a frontélmények mesélését jelentette: 1944 decemberétől 1945 márciusáig folyamatos harcok dúltak a német és szovjet csapatok között. A polgári lakosság jelentős része nyugat felé menekült, majd a háború után visszatért Csórra.
Csór családtörténeti arculata mára teljesen átalakult, a tősgyökeres családokból már csak kevesen élnek a faluban. Az 1696-os összeírás alapján az akkori újraalapítók közül már csak a Hári, a Szurok, a Német, a Szabó, a Szemenyei és a Zsédely családneveknek vannak viselői.
- A falu a torii kapu dombjáról fényképezve
- A római katolikus templom (Ady Endre út)
- Régi síremlék a katolikus templom kertjében
- A bezárt Csóri csuka csárdavendéglő (Fő tér)
- A Csóri csuka csárda műemléktáblája
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Csete Dezső (MDF)[7]
- 1994–1998: Csete Dezső (független)[8]
- 1998–2002: Csete Dezső (független)[9]
- 2002–2006: Csete Dezső (független)[10]
- 2006–2010: Csete Krisztián (független)[11]
- 2010–2014: Csete Krisztián (független)[12]
- 2014–2019: Csete Krisztián (független)[13]
- 2019–2024: Csete Krisztián (független)[1]
- 2024– :
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 1791 | 1785 | 1785 | 1851 | 1959 | 1939 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 86,5%-a magyarnak, 0,6% cigánynak, 0,1% horvátnak, 0,6% lengyelnek, 0,5% németnek, 0,2% románnak, 0,1% ruszinnak, 0,1% szlováknak mondta magát (13,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 35,7%, református 15,8%, evangélikus 0,6%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 19,5% (26,2% nem nyilatkozott).[14]
2022-ben a lakosság 88,9%-a vallotta magát magyarnak, 1,2% cigánynak, 0,9% németnek, 0,3% lengyelnek, 0,2% ukránnak, 0,2% horvátnak, 0,2% szerbnek, 0,1-0,1% románnak, görögnek és szlováknak, 2,7% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (11% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 26,4% volt római katolikus, 10% református, 0,5% evangélikus, 0,2% görög katolikus, 0,1% ortodox, 0,1% izraelita, 2% egyéb keresztény, 0,7% egyéb katolikus, 18,7% felekezeten kívüli (40,9% nem válaszolt).[15]
Látnivalók
- Szőgyény-Marich-Somssich-kúria
- Nedeczky-kúria
- Sarlós Boldogasszony római katolikus templom, középkori alapokon
- Református templom
- Csóri Csuka csárda (épült 1942-ben)
- Szenes-horog, Száraz-horog (kirándulóhelyek)
- Torii kapu[16]
Híres emberek
- Cseszneky Mihály báró, végvári hős
- Édes Albert református lelkész, költő
- Édes Gergely református lelkész, költő
- Ifj. Szőgyény-Marich László gróf (1840–1916), politikus, diplomata
Jegyzetek
- ↑ a b Csór települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 27.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Csór, Hungary (angol nyelven) (html). Falling Rain Genomics, Inc.. (Hozzáférés: 2012. július 4.)
- ↑ a b c Fejér megyei kistérségek összehangolt stratégiai programja (pdf) pp. 29–34. Sárvíz Térségfejlesztő Egyesület, 2001. [2013. május 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. július 11.)
- ↑ a b c Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010. ISBN 978-963-9545-29-8
- ↑ Lásd: Cseték története - http://abdai-csete.hu/?q=node/5 Archiválva 2012. január 15-i dátummal a Wayback Machine-ben
- ↑ Csór települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Csór települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 4.)
- ↑ Csór települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 20.)
- ↑ Csór települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 20.)
- ↑ Csór települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 20.)
- ↑ Csór települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. június 13.)
- ↑ Csór polgármester választás eredménye (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2015. március 12.)
- ↑ Csór Helységnévtár
- ↑ Csór Helységnévtár
- ↑ Két világot köt össze a csóri japán torii kapu. FMC. (Hozzáférés: 2022. április 18.)
További információk
- Csór a www.utikonyvem.hu oldalon
Magyarország-portál
Földrajzportál