Dél-Korea demográfiája
Dél-Korea demográfiája | |
![]() | |
Ország | ![]() |
Népesség | 51 430 018 (2023) |
Növekedés | ![]() |
Teljes termékenységi arányszám | ![]() |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Dél-Korea demográfiája témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Dél-Korea lakosságának demográfiai jellemzői közé tartozik a népsűrűség, az etnikai hovatartozás, az iskolázottsági szint, a lakosság egészségi állapota, a gazdasági helyzet, a vallási hovatartozás és a lakosság egyéb szempontjai. A közös nyelvet és különösen a faji hovatartozást a dél-koreaiak az identitás szempontjából fontosabb elemnek tekintik, mint az állampolgárságot.
2012 júniusában Dél-Korea lakossága elérte az 50 millió főt,[1] 2016 végére pedig Dél-Korea népessége elérte a csúcsot, mintegy 51 millió fővel.[2] Az utóbbi években azonban Dél-Korea teljes termékenységi rátája (TFR) meredeken zuhant, ami egyes kutatók szerint, ha a jelenlegi tendenciák folytatódnak, az ország lakossága a 21. század végére körülbelül 28 millió főre fog zsugorodni.[3] 2018-ban a dél-koreai termékenység nemzetközi viták témájává vált, miután októberben mindössze 26 500 baba született, az egész évben pedig a becslések szerint 325 000 baba, aminek következtében az ország a világ legalacsonyabb születési arányszámát érte el.[4][5][6] Dél-Korea drámai termékenységcsökkenésének további jeleként 2020-ban az országban több halálozást regisztráltak, mint születést, ami a modernkori feljegyzések kezdete óta először eredményezett népességcsökkenést.[7][8]
Elemzők Dél-Korea alacsony születésszámból eredő népességcsökkenését az ország nagyfokú gazdasági egyenlőtlenségének tulajdonítják; beleértve a magas megélhetési költségeket, az OECD-tagországhoz képest alacsony béreket, a munkalehetőségek hiányát, valamint a növekvő lakhatási költségeket.[9] Sok dél-koreai emiatt "Pokoli Csoszonnak"[a] nevezi országát, és az utóbbi két generáció "Szampónak"[b], illetve "N-po"-nak"[c] tartja magát..[10][11] Dél-Koreában a legmagasabb az öngyilkossági ráta az OECD és a tágabb fejlett világ körében.[12]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7f/Live_births%2C_deaths_of_South_Korea_%281925-2019%29.png/250px-Live_births%2C_deaths_of_South_Korea_%281925-2019%29.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6c/Crude_birth%2C_death_rate_of_South_Korea_%281925-2019%29.png/250px-Crude_birth%2C_death_rate_of_South_Korea_%281925-2019%29.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/79/South_korea_population_pyramid_1960-2020.gif/250px-South_korea_population_pyramid_1960-2020.gif)
Dél-Koreában az elmúlt évszázadokban számos különböző ázsiai népesség vándorolt a Koreai-félszigetre, azonban kevesen maradtak tartósan. Dél-Korea rendkívül homogén nemzet, de az elmúlt évtizedekben számos külföldi lakos (4,9%) lett az otthona, míg Észak-Koreában nem tapasztalható ez a tendencia. Sokan közülük azonban külföldi állampolgársággal rendelkező etnikai koreaiak. Sok Kínából, a posztszovjet államokból, az Egyesült Államokból és Japánból származó lakos valójában hazatelepült etnikai koreaiak (a "tengerentúli koreaiak" megjelöléssel), akik megfelelhetnek a dél-koreai állampolgárság gyorsított megszerzésének kritériumainak.[13] Például a Kínából (KNK) származó bevándorlók 56,5%-át a külföldi állampolgároknak, de a Koreában élő kínai állampolgárok mintegy 70%-a csoszonjok (조선족), koreai etnikumú KNK-állampolgárok.[14] Mind Észak-, mind Dél-Korea a nemzetiséget vagy állampolgárságot egyetlen, homogén etnikai csoporthoz való tartozással és a "faj" politizált fogalmával teszi egyenlővé.[15] Korea teljes lakosságát 80 millióra becsülik, amelybe Észak-Korea lakossága is beletartozik.[16]
Termékenységi ráta
Az elmúlt 20 évben Dél-Korea a világ egyik legalacsonyabb termékenységi és házasságkötési szintjét regisztrálta. 2020-tól kezdve a világ legalacsonyabb teljes termékenységi rátával rendelkező országa, ez 2022-ben mindössze 0,72 volt a szükséges 2,1 helyett. Szöulban ez még alacsonyabb, 0,64, ami valószínűleg a legalacsonyabb szint a világon.
Év | Termékenységi ráta |
---|---|
2000 | 1,480 |
2001 | 1,309 |
2002 | 1,178 |
2003 | 1,191 |
2004 | 1,164 |
2005 | 1,085 |
2006 | 1,132 |
2007 | 1,259 |
2008 | 1,192 |
2009 | 1,149 |
2010 | 1,226 |
2011 | 1,244 |
2012 | 1,297 |
2013 | 1,187 |
2014 | 1,205 |
2015 | 1,239 |
2016 | 1,172 |
2017 | 1,052 |
2018 | 0,977 |
2019 | 0,918 |
2020 | 0,837 |
2021 | 0,808[18] |
2022 | 0,778[19] |
2023 | 0,72 |
Az alacsony születési arányszámok elriasztották a dél-koreai orvosokat attól, hogy gyermekgyógyászatra jelentkezzenek, attól való félelmükben, hogy a területnek nincs jövője. A dél-koreai egészségbiztosítási struktúra miatt a gyermekgyógyászat különösen a volumenre támaszkodik, hogy kompenzálja az alacsony térítési arányokat. A szöuli gyermekgyógyászati intézmények száma 2018 és 2022 között 12,5 százalékkal csökkent, szemben a pszichiátriai klinikák 76,8 százalékos és az aneszteziológiai központok 41,2 százalékos növekedésével. Az olyan körülmények, mint a túlzsúfolt várótermek és a kórházi ágyak hiánya legalább egy gyermek halálához vezetett. A gyermekorvosi ellátáshoz való hozzájutás nehézségei miatt sok dél-koreai pár átgondolja a gyermekvállalást.[20]
Jegyzetek
- ↑ South Korea's population passes 50 million, 2012. június 22. [2018. július 4-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Population, total | Data (amerikai angol nyelven). data.worldbank.org . [2019. május 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. április 12.)
- ↑ World Population Prospects 2019 Archiválva 2019. augusztus 29-i dátummal a Wayback Machine-ben. by the United Nations, DESA, Population Division.
- ↑ S. Korea's childbirth tally drops to another historic low in October …. archive.fo , 2019. január 23. [2019. január 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. január 23.)
- ↑ „South Korea's fertility rate is the lowest in the world”, The Economist , 2018. június 30.. [2019. január 23-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2019. január 23.)
- ↑ Fertility rate dips below 1 in 2018: official. archive.fo , 2019. január 30. [2019. január 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. január 30.)
- ↑ Gladstone, Rick. „As Birthrate Falls, South Korea's Population Declines, Posing Threat to Economy”, 2021. január 4.. [2021. január 4-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2021. január 5.)
- ↑ South Korea is facing a crisis of extinction and it's not due to North's nukes. The Economic Times , 2021. január 5.
- ↑ What's behind South Korea's population decline?. DW , 2021. december 21. (Hozzáférés: 2022. március 23.)
- ↑ [Column "Hell Joseon" -- a country where sleepless toil brings no mobility]. The Hankyoreh, 2015. október 6. [2016. április 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. március 23.)
- ↑ South Korea's birthrate drops to new low amid economic anxiety (angol nyelven). The Asahi Shimbun . (Hozzáférés: 2022. március 23.)
- ↑ Evans, Stephen: Korea's hidden problem: Suicidal defectors. BBC News. British Broadcasting Corporation, 2015. november 5. [2016. június 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 17.) „South Korea consistently has the highest suicide rate of all the 34 industrialized countries in the OECD.”
- ↑ Kwon, Jessie Yeung, Jake: They left South Korea for the American Dream. Now their children are moving back (angol nyelven). CNN , 2023. május 15. (Hozzáférés: 2023. december 4.)
- ↑ „More Than 1 Million Foreigners Live in Korea (According to the article, approximately 443,566 people are considered to be Chinese residents in South Korea with Korean ethnicity.)”, The Chosun Ilbo , 2009. augusztus 6.. [2009. szeptember 9-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2009. október 18.)
- ↑ Savada & Shaw 1992.
- ↑ „Panmunjom Declaration for Peace, Prosperity and Unification of the Korean Peninsula”, Reuters, 2018. április 27.
- ↑ Statistics Korea. kostat.go.kr . (Hozzáférés: 2020. november 29.)
- ↑ KOSIS (angol nyelven)
- ↑ KOSIS (angol nyelven)
- ↑ South Korean doctors flee paediatrics as low birth rate bites (angol nyelven). CNA . (Hozzáférés: 2023. szeptember 30.)
Megjegyzés
- ↑ Koreai írásjelekkel: 헬조선
- ↑ Hangul: 삼포세대; Hanja: 三抛世代; RR: "Three giving-up generation"
- ↑ Hangul: N포세대; Hanja: N抛世代; RR: N-posedae, "Numerous giving-up generation"
További információk
- Korean Statistical Information System
- South Korea: Balancing Labor Demand with Strict Controls, Park Young-bum, Migration Information Source, December 2004.
- HelpAge International
- HelpAge Korea (in Korean)