Darvas
Darvas | |||
![]() | |||
Református templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Alföld | ||
Vármegye | Hajdú-Bihar | ||
Járás | Berettyóújfalui | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Takács Attila (független)[1] | ||
Irányítószám | 4144 | ||
Körzethívószám | 54 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 472 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 12,83 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 42,31 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Darvas Pozíció Hajdú-Bihar vármegye térképén | |||
Darvas weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Darvas témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Darvas (románul: Darvaş)[3] község Hajdú-Bihar vármegyében, a Berettyóújfalui járásban.
Fekvése
A Berettyó bal partján, a Bihari-sík északnyugati peremén helyezkedik el.[4] Határában folyik össze az Ölyvös-ér-mellékcsatorna és a Kutas-főcsatorna.
Szomszédai: észak felől Nagyrábé, északkelet felől Zsáka, délkelet felől Komádi, dél felől Csökmő, nyugat felől pedig Füzesgyarmat. Kelet felől közel van hozzá még Vekerd is, de közigazgatási területeik nem érintkeznek.
Megközelítése
A települést, nagyjából északkelet-délnyugati irányban keresztülszeli a 47-es főút, így ez a leginkább kézenfekvő közúti megközelítési útvonala Debrecen-Berettyóújfalu felől éppúgy, mint Szeged-Békéscsaba-Szeghalom irányából. Füzesgyarmattal a 4225-ös út kapcsolja össze.
Vasútvonal nem érinti, a legközelebbi vasútállomás a Békéscsaba–Kötegyán–Vésztő–Püspökladány-vasútvonal Füzesgyarmat vasútállomása.
Története
Darvas nevének első említése egy 1396-os iratból ismert, nevét már akkor mai alakjában írták. Nevét alapítóinak foglalkozásáról, a Sárréten ismert daruvadászokról kapta.
1421-ben a Csáky család volt a település birtokosa. 1552-ben 8 portát írtak össze a faluban, amely a török időkben kétszer is elpusztult. 1631 után részben a Szávó és az Olasz család birtoka lett, majd többfelé osztották, a Csiffy, Borbola és Molnár családoké lett. Darvas 1717-ben települt véglegesen újra, az érkezők között román telepesek is voltak (a mai napig Román, illetve Magyar végnek is nevezik a falu két végét).
1732-ben a Baranyai család is birtokot szerzett itt, az 1800-as évek elején Darvas a Molnár, Merza, Pagetti és Csapó családé volt. 1848-ban a falu ismét a Csákyaké lett, lakosságszáma 1850-ben 951 fő volt, ennek mintegy fele román nemzetiségű.
1859-ben egy súlyos tűzvészben a falu kétharmada leégett.
Darvashoz tartozott falvak és puszták
Darvashoz tartozott még Nagy-Bozsód, Puszta-Csiff, Pagatt, Csapó, Kocsordos, Szőrfű, Gáltanya és Malomvölgy puszta is.
Bozsód pusztát a Váradi regestrumban faluként tüntették fel. 1552-ben még fennállt, ekkor Bozsófy Pál volt a földesura, a török időkben Darvassal együtt azonban elpusztult. 1723-ban már pusztaként volt említve, földesura ekkor Baranyi Miklós volt.
Csiff puszta egykor szintén egyházas hely volt, 1405-ben birtokosa Csiffy Péter volt.
Közélete
Polgármesterei
Időszak | Polgármester | Párt | Megjegyzés |
---|---|---|---|
1990–1994 | Máté József | független[5] | |
1994–1998 | Agrárszövetség[6] | ||
1998–1999 | Jankuly Imre | független[7] | hivataláról lemondott |
2000–2002 | Zámbó Kálmán | független[8] | Időközi választás: 2000. február 13. |
2002–2006 | Máté József | független)[9] | |
2006–2010 | MSZP[10] | ||
2010–2012 | független[11] | hivataláról lemondott | |
2012–2014 | Buk György | független[12] | Időközi választás: 2012. december 2. |
2014–2019 | független[13] | ||
2019–2024 | Takács Attila | független[1] | |
2024– | független |
A településen 2000. február 13-án időközi polgármester-választást tartottak,[8] az addigi településvezető, Jankuly Imre lemondása miatt.[14] 2012. december 2-án ugyancsak azért kellett Darvason időközi polgármester-választást tartani,[12] mert a korábbi faluvezető – ez esetben Máté József – szeptemberben lemondott posztjáról.[15][16]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 557 | 551 | 550 | 478 | 476 | 472 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 99%-a magyar, 1%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[17]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 96,4%-a magyarnak, 0,5% cigánynak, 0,2% németnek, 3% románnak mondta magát (3,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 7,7%, református 28%, görögkatolikus 5,9%, felekezeten kívüli 48,6% (5,6% nem válaszolt).[18]
2022-ben a lakosság 91,2%-a vallotta magát magyarnak, 1,5% románnak, 0,6% cigánynak, 0,4% németnek, 0,2% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (8,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 21,6% volt református, 5,7% római katolikus, 1,9% ortodox, 0,8% görög katolikus, 0,8% egyéb keresztény, 2,3% egyéb katolikus, 34,7% felekezeten kívüli (31,7% nem válaszolt).[19]
Nevezetességei
- Református templom - 1797-ben épült.
- Görög k. templom.
Források
- Bihar vármegye és Nagyvárad. In Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája. A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu. Budapest: Országos Monografia Társaság. 1901.
- Karai Antal: A Sárréti települések története (Megjelent 1965-ben A Sárréti írások című antológiában)
Híres szülöttei
- Erőss Lajos református püspök
Jegyzetek
- ↑ a b Darvas települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 28.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Comunitatea română din Ungaria (román nyelven). Ambasada României în Ungaria . (Hozzáférés: 2022. június 5.)
- ↑ Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010. 263. o. ISBN 978-963-9545-29-8
- ↑ Darvas települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Darvas települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 5.)
- ↑ Darvas települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 26.)
- ↑ a b A 2000. február 13-án tartott időközi választások eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2000. február 13. (Hozzáférés: 2020. május 22.)
- ↑ Darvas települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 26.)
- ↑ Darvas települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 26.)
- ↑ Darvas települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2020. április 26.)
- ↑ a b Darvas települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2012. december 2. (Hozzáférés: 2020. június 13.)
- ↑ Darvas települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. április 7.)
- ↑ Időközi választások 2000-ben (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2000 (Hozzáférés: 2020. május 24.)
- ↑ 2012. évre kitűzött időközi önkormányzati választások az időközi választás napja szerinti időrendben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2012 (Hozzáférés: 2020. június 13.)
- ↑ Új polgármestere van Darvasnak (magyar nyelven) (html). Szon.hu, 2012. december 3. [2020. augusztus 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. április 26.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ Darvas Helységnévtár
- ↑ Darvas Helységnévtár
További információk
- Hivatalos weboldal
Magyarország-portál
Földrajzportál