Diania
![]() | ||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Evolúciós időszak: Kambrium | ||||||||||
![]() A Diania cactiformis vázlatos ábrázolása | ||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||
Fosszilis | ||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||
| ||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Diania témájú rendszertani információt. |
A Diania cactiformis egy, a kambrium időszakban élt állat. A páncélos lobopodiák közé tartozott, a nevét a megjelenése alapján kapta: hosszú, vékony testét erős, tövisszerű lábak támasztották alá. Emiatt korábban úgy vélték, hogy az ízeltlábúak felé vezető evolúciós ághoz tartozik,[1] de mára ezt megcáfolták.[2][3]
Felfedezése
A Diania cactiformis fosszíliáit egymástól függetlenül, egyszerre fedezte fel Jianni Liu a kínai Északnyugati egyetemről, Csiang Ou a Kínai Földtudományok egyeteméről és Michael Steiner a berlini Szabadegyetemről. A fosszíliákat a nevezetes Csengcsiang üledékben – más néven Maotianshan pala – találták meg. Az üledék Délnyugat-Kínában lehető fel, és mintegy 520 millió éves.[1]
A név eredete
Az állatka a nevét az ősi kínai Dian királyságról kapta, ami a mai Jünnan tartományban terült el, a fosszília megtalálási helyén.[1] A cactiformes fajnév a kaktuszt idéző megjelenésére utal,[1] ami miatt a felfedezői egymás között csak "sétáló kaktusz" néven illették.
Megjelenése
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c0/20210429_Diania_cactiformis_anterior.png/300px-20210429_Diania_cactiformis_anterior.png)
A legnagyobb ép fosszília nagyjából 6 cm hosszú.[1] A testét lágy kutikula borította gyűrűszerű barázdákkal és tüskékkel.[3] A függelékek (tömlőlábak) sokkal inkább oldalirányban helyezkedtek el, mint a rokon csoportoknál, hát-hasi megjelenést kölcsönözve nekik.[2]
A Diania teste féregszerű volt, a gyűrűsférgekéhez hasonló szegmentáltsággal. Összesen 10 szegmens kapcsolódott a központi gyűrűs szerkezethez, és mindegyiken egy-egy pár láb nőtt.[1][2] Mivel a szegmensek közel azonosak, és az állat végszakaszai rosszul megőrződöttek, nehéz megállapítani a teste irányítását. A fejnek vélt szerkezetet csak az ELEL-SJ102058 mintán tudjuk azonosítani.[2] Ez sisakhoz hasonlít, amelyen néhány tüske és egy középső kiemelkedés, feltehetően a száj található.[3] A "fej" mögött van még egy pár függelék.[3]
Az állat legnevezetesebb részlete a robusztus, tüskékkel borított lábak sora. Emiatt kapta a becenevét is: sétáló kaktusz.[1][2] A lábfej keskeny és egyszerű, a láb maga a törzsnél kissé kevésbé robusztus,[3] 15, egymástól távoli gyűrűvel[2] és négy sor tüskével.[1] Habár a gyűrűs szerkezetek az ízeltlábúak merev exoszkeletonjára emlékeztetnek,[1]) valójában semmi közös nincs bennük, a fosszíliák szerint lágy, tagolatlan kültakarója volt.[2][3] A lábak a többi lobopodiával ellentétben nem záró karmokkal, hanem végső tüskékkel rendelkezik, hasonlóan a láb többi részletéhez.[2][3]
Ősélettan
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d8/Diania_NT.jpg/220px-Diania_NT.jpg)
A Diania feltehetőleg a tengerfenéken robusztus lábain kószáló dögevő lehetett.[2] A béltartalom és a karmok hiánya arra utal, hogy sem üledékevő, sem jó mászó nem lehetett.[2] A fej mögötti módosult függelékek szerepe a Hallucigenia csápjaihoz hasonlóan táplálékszerző vagy érzékelő sajátosságú lehetett.[3] A tüskéi, más hasonló fajokhoz hasonlóan, a ragadozók elleni védelmet jelenthették.[2]
Kutatása
A Diania az állatok kihalt Lobopodia csoportjához tartozott. Már hosszú ideje feltételezik, hogy az ízeltlábúak eredete ebben a csoportban lehetett. Ugyanakkor azonban minden lobopodának lágy, gyűrűs, de nem szegmentált lába volt az eddig ismertek közül, ellentétben az ízeltlábúakkal. A Diania eredeti leírása (Liu et al., 2011) szerint a Diania olyan lobopoda volt, amely éppen a névadó forma felé fejlődött: kemény külső váza (exoszkeleton) és szegmentált lába volt, éppen, mint az ízeltlábúak feltételezett ősének.[1] Eszerint a lábízesülés (a kemény külső váz és a szegmentáltság a függelékeken) megelőzte a testízesülést (exoszkeleton és szegmentált test). Liu és társai elemzése a Diania elhelyezkedéséről a Schinderhannes és a többi ízeltlábú testvércsoportjaként vitatott. Ugyanígy a Diania kiemelkedése a gyökér-ízeltlábúak (kopoltyús lobopodák és radiodonták) előtt is hasonló helyzetben van.[1]
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A Liu által 2011-ben megadott filogenetikai és morfológiai értelmezéseket több későbbi tanulmány is vitatta.[4][5][2] Az adatai nem egyeztek a filogenetikai kapcsolatok által megkívánttal, amint azt Mounce és Wills, valamint David A. Legg csapata is 2011-ben megmutatta. Ezek alapján a Diania csak közvetett rokonságban van az ízeltlábúakkal. Még Liu és társai módszerével is csak annyi jelenthető ki biztosan, hogy a Diania egyes testfüggelékei hasonlítanak az ízeltlábúakéhoz.[4] [5] Ma és társai 2013-ban, illetve Ou és Mayer 2018-ban felülvizsgálat az eredményeket, és megállapították, hogy a gyűrűs szerkezetek a teremtmény lábában a lobopodák lágy függelékeihez hasonlítanak, mintsem az ízeltlábúak hasonló részleteihez (exoszkeleton, szelvényezettség vagy ízületi hártyák).[2][3] Ez alapján a Diania ízeltlábúakkal való rokonságát el kell utasítani, mint ahogyan kapcsolatot a testfüggelékei és az ízeltlábúak felépítése között.[2][3]
A Diania tehát megmarad egy érdekes, ámde tisztázatlan helyzetű lobopodának.[2] Utóbbi vizsgálatok összefüggéstelenül helyezték a onychophorák alapi ősei közé,[6] [7] [8] [9] akárcsak a teljes panarthropoda csoport alapi helyére.[2][10]
Az ízeltlábúság hiánya mellett Ma és társai 2013-as tanulmányának újraértelmezése alapján a vaskos fejnek gondolt rész valójában egy újabb lábpárnak bizonyult, azaz az állatkának 15 helyett 17 pár lába volt, emellett a lábvégeken karmok helyett tüskék találhatóak.[2] A feltételezett fejet Ou és Mayer 2018-ban írta le az ELEL-SJ102058 egyed alapján.[3]
Jegyzetek
- ↑ a b c d e f g h i j k (2011. augusztus 8.) „An armoured Cambrian lobopodian from China with arthropod-like appendages” (angol nyelven). Nature 470 (7335), 526–530. o. DOI:10.1038/nature09704. ISSN 1476-4687. PMID 21350485.
- ↑ a b c d e f g h i j k l m n o p q (2013. augusztus 8.) „The morphology and phylogenetic position of the Cambrian lobopodian Diania cactiformis”. Journal of Systematic Palaeontology 12 (4), 445–457. o. DOI:10.1080/14772019.2013.770418. ISSN 1477-2019.
- ↑ a b c d e f g h i j k l (2018. szeptember 20.) „A Cambrian unarmoured lobopodian, † Lenisambulatrix humboldti gen. et sp. nov., compared with new material of † Diania cactiformis” (angol nyelven). Scientific Reports 8 (1), 13667. o. DOI:10.1038/s41598-018-31499-y. ISSN 2045-2322. PMID 30237414.
- ↑ a b (2011) „Phylogenetic position of Diania challenged”. Nature 476 (E1), E1; discussion E3–4. o. DOI:10.1038/nature10266. PMID 21833044.
- ↑ a b (2011) „Lobopodian phylogeny reanalysed”. Nature 476 (7359), E1; discussion E3–4. o. DOI:10.1038/nature10267. PMID 21833046.
- ↑ (2014. augusztus 8.) „Hallucigenia 's onychophoran-like claws and the case for Tactopoda” (angol nyelven). Nature 514 (7522), 363–366. o. DOI:10.1038/nature13576. ISSN 1476-4687. PMID 25132546.
- ↑ (2015. július 14.) „A superarmored lobopodian from the Cambrian of China and early disparity in the evolution of Onychophora” (angol nyelven). Proceedings of the National Academy of Sciences 112 (28), 8678–8683. o. DOI:10.1073/pnas.1505596112. ISSN 0027-8424. PMID 26124122.
- ↑ (2015. július 1.) „Hallucigenia's head and the pharyngeal armature of early ecdysozoans” (angol nyelven). Nature 523 (7558), 75–78. o. DOI:10.1038/nature14573. ISSN 0028-0836. PMID 26106857.
- ↑ (2020. április 20.) „A Tube-Dwelling Early Cambrian Lobopodian” (english nyelven). Current Biology 30 (8), 1529–1536.e2. o. DOI:10.1016/j.cub.2020.01.075. ISSN 0960-9822. PMID 32109391.
- ↑ (2018. augusztus 8.) „A three-dimensionally preserved lobopodian from the Herefordshire (Silurian) Lagerstätte, UK”. Royal Society Open Science 5 (8), 172101. o. DOI:10.1098/rsos.172101. PMID 30224988.
Fordítás
- Ez a szócikk részben vagy egészben a Diania című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.