Erszényesnyúlfélék
![]() | ||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Evolúciós időszak: Középső miocén - jelen, 15–0 Ma | ||||||||||||||
![]() Közönséges erszényesnyúl (Macrotis lagotis) | ||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||
| ||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Erszényesnyúlfélék témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Erszényesnyúlfélék témájú médiaállományokat és Erszényesnyúlfélék témájú kategóriát. |
Az erszényesnyúlfélék vagy bilbifélék (Thylacomyidae) az emlősök (Mammalia) osztályának az erszényesek (Marsupialia) alosztályágába, ezen belül a bandikutalakúak (Peramelemorphia) rendjébe tartozó család.
Kifejlődésük
Az első erszényesnyúlfélék körülbelül 15 millió évvel ezelőtt, a középső miocén korszakban jelentek meg. 2014-ben a kutatók egy 15 millió éves állkapocsra bukkantak; ezen az állkapcson rövid, erdei gyümölcsevésre alkalmazkodott fogak helyezkedtek el. Eddig ez a fosszília a legrégebbi ebben az erszényescsaládban; a korábbi kövületek csak 5 millió évesek, emiatt az erszényesnyúlfélék őstörténete jóval korábban kezdődött.[1] Az új kövület alapján, az ős bilbifélék erdei gyümölcsevők voltak, viszont a mai leszármazottjaik, sivatagi és félsivatagi, üreglakó gerinctelen és rovarevők, habár még növényi táplálékot is fogyasztanak. Feltételezések szerint, az ős bilbifélék 20 millió évvel ezelőtt, egy ragadozó bandikutból fejlődtek ki.[2]
A négy azonosított fajból manapság már csak egy él.
Rendszerezés
A családba az alábbi 1 élő nem és 2 fosszilis nem tartozik:
- †Ischnodon[3] - 1 faj
- †Liyamayi[4] - 1 faj
- Macrotis Reid, 1837 - 2 faj
Jegyzetek
- ↑ 15-million-year-old bilby fossil found in Qld, Australian Geographic.
- ↑ Carnivorous bilby fossil unearthed, Australian Geographic.
- ↑ Stirton, R.A., 1955. Late tertiary marsupials from South Australia. Records of the South Australian Museum 11, 247-268.
- ↑ (2014) „Earliest modern bandicoot and bilby (Marsupialia, Peramelidae and Thylacomyidae) from the Miocene of the Riversleigh World Heritage Area, northwestern Queensland, Australia”. Journal of Vertebrate Paleontology 34, 375–382. o. DOI:10.1080/02724634.2013.799071.
Források
- Mammal Species of the World. Don E. Wilson & DeeAnn M. Reeder (editors). 2005. Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (3rd ed).
További információk
- ARKive - images and movies of the greater bilby (Macrotis lagotis)
- Environmental Protection Agency Queensland
- Easter Bilby
- Arid Recovery
- Currawinya National Park
- Trans. Linn. Soc. Lond. (Zool.), ser. 2, 9: 110.
Biológiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap