Európa kulturális fővárosa
Európa kulturális fővárosa | |
![]() | |
Díjazott | elsősorban az Európai Unió tagállamainak városai |
Szervezet neve | Európai Unió Tanácsa |
Alapítás éve | 1985. |
Díjátadás | |
Első díjátadás | 1985. |
Legutóbbi díjátadás | 2023. |
Hivatalos weboldal | |
hivatalos oldal | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Európa kulturális fővárosa témájú médiaállományokat. |
![Melína Merkúri (1985-ben)](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b9/Melina_Mercouri_%281985%29.jpg/200px-Melina_Mercouri_%281985%29.jpg)
Az Európa kulturális fővárosa címet az Európai Unió ítéli oda egy évre. Ezidő alatt az adott város lehetőséget kap kulturális életének és fejlődésének bemutatására. Számos európai város használta fel ezt a címet arra, hogy megújítsa kulturális életét és ismertté tegye magát Európa-szerte.
Története
Az Európa kulturális fővárosa programot Melina Mercouri görög kulturális miniszter kezdeményezte 1983-ban. Javaslatára az Európai Unió Tanácsa eredetileg Európa kulturális városa néven 1985-ben indította útjára a programot, és a görög főváros, Athén kezdte a sort. Azóta a kezdeményezés egyre sikeresebbé vált.
1990-ben útjára indult az Európai Kulturális Hónap program is, ami hasonló a Kulturális Városhoz, de rövidebb ideig tart és kimondottan közép- és kelet-európai országok részére lett kitalálva.
1999-ben keresztelték át a programot az Európa kulturális fővárosa névre, így ezt a címet az írországi Cork városa viselhette először. 2000-ben kivételesen kilenc fővárost választottak. A 2005 és 2019 közötti időszakra új kiválasztási módszert vezettek be: ez alatt az idő alatt minden tagországnak lehetősége lesz arra, hogy egyik városa megkapja a címet. 2007-től kezdve évente két város osztozik a címen.
2006. március 11-én a törökországi Isztambult, a magyarországi Pécset és a németországi Essent választották Európa kulturális fővárosának 2010-re.
2023-ban Temesvár és Elefszína mellett Veszprém (a Balaton régióval) lett Európa kulturális fővárosa.
Jóllehet csak a tagállamok városai kaphatják meg a címet, a Tanács évente még egy nem EU-tag városnak is odaítélheti, amennyiben ezt a javaslatot a Tanácsban egyhangúlag támogatják.
A kulturális fővárosok Európa térképén
Az aktuális kulturális főváros neve vastagon szerepel a térképen.
![Európa kulturális fővárosa (Európa)](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f7/Europe_laea_location_map.svg/800px-Europe_laea_location_map.svg.png)
![Santiago de Compostela](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/Red_pog.svg/4px-Red_pog.svg.png)
de
Compostela
![Bergen](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/Red_pog.svg/4px-Red_pog.svg.png)
![Essen](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/Red_pog.svg/4px-Red_pog.svg.png)
![Moura](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/Red_pog.svg/4px-Red_pog.svg.png)
![Mons](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/Red_pog.svg/4px-Red_pog.svg.png)
Kulturális főváros 2010
![]() | Bővebben: Pécs2010 Kulturális Főváros projekt, Pécs 2010-ben és Pécs kulturális élete |
A 2010-es kulturális fővárosok egyikét Magyarország városai közül választották ki. A 2004. december 31-ei határidőig tizenegy magyar város adott be pályázatot a címre (Budapest, Debrecen, Eger, Győr, Kaposvár, Kecskemét, Miskolc, Pécs, Sopron, Székesfehérvár, Veszprém), melyek közül a zsűri március 7-én kihirdetett döntésében egyhangú döntéssel továbbjuttatta Egert, Miskolcot és Pécset, egyszerű többséggel pedig Budapestet, Debrecent, Győrt és Sopront. Végül a magyar városok közül a címet Pécs nyerte el 2005. október 19-én. A második helyezett Miskolc, a harmadik Debrecen lett.
Pécs mellett még a németországi Essen és Isztambul volt 2010 hivatalos fővárosa.
Pécs négy fejlesztési kulcsprojekttel készült az eseményre:
- Kodály Központ (korábbi nevén Pécsi Konferencia- és Koncertközpont),
- Zsolnay Kulturális Negyed,
- Dél-dunántúli Regionális Könyvtár és Tudásközpont (Kaptár), valamint
- Közterek és parkok újjáélesztése.
Kulturális főváros 2023
![]() | Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében! |
Európa kulturális városai / fővárosai
Múlt
A hivatalos EU-honlap szerint[1]
- 1985: Athén (
Görögország)
- 1986: Firenze (
Olaszország)
- 1987: Amszterdam (
Hollandia)
- 1988: Nyugat-Berlin (
NSZK)
- 1989: Párizs (
Franciaország)
- 1990: Glasgow (
Egyesült Királyság,
Skócia)
- 1991: Dublin (
Írország)
- 1992: Madrid (
Spanyolország)
- 1993: Antwerpen (
Belgium)
- 1994: Lisszabon (
Portugália)
- 1995: Luxembourg (
Luxemburg)
- 1996: Koppenhága (
Dánia)
- 1997: Szaloniki (
Görögország)
- 1998: Stockholm (
Svédország)
- 1999: Weimar (
Németország)
- 2000: Reykjavík (
Izland), Bergen (
Norvégia), Helsinki (
Finnország), Brüsszel (
Belgium), Prága (
Csehország), Krakkó (
Lengyelország), Santiago de Compostela (
Spanyolország), Avignon (
Franciaország), Bologna (
Olaszország)
- 2001: Rotterdam (
Hollandia), Porto (
Portugália)
- 2002: Brugge (
Belgium), Salamanca (
Spanyolország)
- 2003: Graz (
Ausztria)
- 2004: Genova (
Olaszország), Lille (
Franciaország)
- 2005: Cork (
Írország)
- 2006: Pátra (
Görögország)
- 2007: Luxembourg (
Luxemburg), Nagyszeben (
Románia)
- 2008: Liverpool (
Egyesült Királyság,
Anglia), Stavanger (
Norvégia)
- 2009: Linz (
Ausztria), Vilnius (
Litvánia)
- 2010: Essen (
Németország), Pécs (
Magyarország), Isztambul (
Törökország)
- 2011: Turku (
Finnország), Tallinn (
Észtország)
- 2012: Guimarães (
Portugália), Maribor (
Szlovénia)
- 2013: Marseille (
Franciaország), Kassa (
Szlovákia)
- 2014: Umeå (
Svédország), Riga (
Lettország)
- 2015: Mons (
Belgium), Plzeň (
Csehország)
- 2016: Donostia-San Sebastián (
Spanyolország), Wrocław (
Lengyelország)
- 2017: Aarhus (
Dánia), Páfosz (
Ciprus)
- 2018: Valletta (
Málta), Leeuwarden-Friesland (
Hollandia)
- 2019: Matera (
Olaszország), Plovdiv (
Bulgária)
- 2020-2021: Fiume (
Horvátország), Galway (
Írország)
- 2022: Kaunas (
Litvánia), Esch (
Luxemburg), Újvidék (
Szerbia)
- 2023: Veszprém (
Magyarország), Temesvár (
Románia), Elefszína (
Görögország)
Jelen
Jövő
A hivatalos EU-honlap szerint[3]
- 2025: Nova Gorica (
Szlovénia)/ Gorizia (
Olaszország), Chemnitz (
Németország)
- 2026: Trencsén (
Szlovákia), Oulu (
Finnország)
- 2027: Liepāja (
Lettország), Évora (
Portugália)
- 2028: České Budějovice (
Csehország), Bourges (
Franciaország), Szkopje (
MKD)
- 2029:
Lengyelország,
Svédország
- 2030:
Ciprus,
Belgium
- 2031:
Málta,
Spanyolország
- 2032:
Bulgária,
Dánia
- 2033:
Hollandia,
Olaszország
Kapcsolódó szócikkek
Jegyzetek
- ↑ History Archiválva 2007. április 12-i dátummal a Wayback Machine-ben, Európai Bizottság (letöltve: 2008. február 11.)
- ↑ Info. kulturhauptstadt2024.at. (Hozzáférés: 2016. december 28.)
- ↑ [1], Európai Bizottság (letöltve: 2017. december 21.)
További információk
Magyar pályázatok 2010-re
- Pécs 2010[halott link]
- Miskolc 2010
- Eger 2010
- Budapest 2010
- Győr 2010