FGM–148 Javelin
FGM–148 Javelin | |
![]() | |
FGM–148 Javelin rakéta indítása | |
Funkció | infravörös önirányítású páncéltörő rakéta |
Gyártó | Raytheon, Lockheed Martin |
Méret- és tömegadatok | |
Az adatok megjelenítéséhez kattints a cím mellett található „[kinyit]” hivatkozásra. | |
Hossz | 1,1 m (rakéta), 1,2 m (konténer) m |
Szerkezeti tömeg | 22,3 kg kg |
Repülési jellemzők | |
Az adatok megjelenítéséhez kattints a cím mellett található „[kinyit]” hivatkozásra. | |
Hatótávolság | 75–2500 m |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz FGM–148 Javelin témájú médiaállományokat. |
![]() | Ez a szócikk az amerikai fejlesztésű, vállról indítható páncéltörő rakétáról szól. Hasonló címmel lásd még: Javelin (egyértelműsítő lap). |
Az FGM–148 Javelin az Amerikai Egyesült Államokban kifejlesztett hordozható, infravörös önirányítású, „tüzelj és felejtsd el” rendszerű páncéltörő rakéta, melyet a Raytheon és a Lockheed Martin gyárt. Páncélozott földi célok, megerősített fedezékek és alacsonyan repülő légi célok megsemmisítésére alkalmas. Elsőként az Egyesült Államok szárazföldi erőinél rendszeresítették 1996-ban.
Története
1986-ban az Egyesült Államok hadserege pályázatot írt ki az M47 Dragon páncéltörő rakéta leváltására. A Texas Instruments (ma: Raytheon Missile Systems) és a Lockheed Martin Electronics and Missiles (ma: Lockheed Martin Missiles and Fire Control) közös céget alapítottak Javelin Joint Venture néven az új rakéta kifejlesztésére. 1989-ben a US Army szerződést kötött a céggel. A sikeres tesztek után 1994-ben kezdődött meg a sorozatgyártás, a rendszert először 1996-ban Fort Benning-ben helyezték üzembe. A tűzkeresztségen 2003-ban, az Iraki Szabadság Hadműveletben esett át, ahol az USA szárazföldi hadserege és a tengerészgyalogság, valamint az ausztrál különleges egységek több mint 1000 db rakétát használtak fel.
Jellemzői
A rendszer két fő elemből áll: az indító konténerben elhelyezett rakétából (Launch Tube Assembly), és a célzó berendezésből (Command Launch Unit).
Irányítórendszer
A célzó berendezés nappali és hőképalkotós éjszakai irányzékkal rendelkezik. A nappali irányzék 4-szeres, míg a hőképessel 4–9-szeres nagyítást biztosít. Tömege 6,4 kg.
Indítóberendezés
Az Alliant Techsystems cég által gyártott ATK konténerben található a rakéta, amely infravörös önirányító berendezéssel van felszerelve. A robbanófej tandem elrendezésű, elöl található egy kisebb harci rész - ami becsapódáskor működésbe lépteti a harckocsi reaktív páncélzatát - így a mögötte található fő töltet már közvetlenül a harckocsi páncélzatán robban.
A rendszer működése
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/26/B_Company_2_Battalion_the_Parachute_Regiment_MOD_45167473_%28cropped%29.jpg/250px-B_Company_2_Battalion_the_Parachute_Regiment_MOD_45167473_%28cropped%29.jpg)
A rendszer kevesebb mint 30 másodperc alatt tűzkésszé tehető, az újratöltés ideje 20 másodperc. A lövész a célzóberendezés segítségével megkeresi a célt, majd kijelöli azt a célkereszttel. Az automata célkövető rendszer jelzést küld a rakétának, amely ez alapján megkeresi és befogja a célt. Ezután indítható a rakéta. A Javelin működését tekintve fire and forget (=tüzelj és felejtsd el) rendszerű, ami annyit jelent, hogy kilövés után a rakéta autonóm módon keresi meg a célt, nincs szükség külső beavatkozásra. A lövész a kilövés után pozíciót változtathat, vagy felkészülhet a következő lövésre.
Kétfokozatú szilárd hajtóanyagú rakétahajtóművel van felszerelve. Az első lépcső kiveti a rakétát az indítókonténerből, és csak később, a kezelőtől távolabb indul be a főhajtómű fokozat. Ez lehetővé teszi a rakéta fedezékből, vagy épületből történő indítását is. Kétféle üzemmódban használható: közvetlen és felülről történő támadásra. Előbbi esetben bunkerek, épületek, helikopterek ellen használják. A másik módszerrel az ellenséges páncélosok támadhatók. Ekkor a rakéta 150 m magasba emelkedik, és felülről támadja a célt, mert a harckocsik páncélzata itt a legvékonyabb.
Műszaki jellemzők
- Hosszúság: 1,1 m (rakéta), 1,2 m (konténer)
- Tömeg: 22,3 kg
- Hatótávolság: 75–4000 m,
- Páncélátütő képesség: 600+ mm
Összevetés hasonló rakétákkal
Az alábbiakban közepes hatótávolságú, felülről támadó infravörös elektro-optikai rávezetés alkalmazó rakéták kerülnek összehasonlításra. Az adatok forrása az adott rakéta wikipédia szócikke, kivéve ahol ez külön jelezve van.
Típus | Fejlesztő ország | Hatótávolság | Páncélátütés | Rakéta tömege | Indító tömege | Teljes tömeg | Hossz | Man-in-the-Loop |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Akeron MP | ![]() | 5 km | 1000 mm RHA | 15 kg | 11 kg | 26 kg | 1,3 m | igen |
Spike LR2 | ![]() | 5,5 km | 900 mm RHA | 13 kg | 12 kg | 25 kg | 1,17 m | igen |
Javelin | ![]() | 4 km | 600 mm RHA | 15,9 kg | 6,2 kg | 22,3 kg | 1,1 m | nem |
(Man-in-the-Loop: adatkapcsolat megléte a rakéta és az indító között, a kezelő célt válthat a kilövés után is, irányíthatja a rakétát.)
Rendszeresítő országok
Egyesült Királyság, 18 CLU, 144 rakéta
Ukrán katona Javelinnel a vállán Észtország 120 darab indítóberendezést és 350 darab Block 0 és Block 1 változatú rakétát szerzett be 55 millió USD értékben.[1][2] Az elő rakétákat 2015-ben adta át a gyártó Észtországnak,[3] majd 2016-tól a maradék mennyiséget is leszállították.[4] A rakéták mellé 102 db integrált akkumulátor- és hűtőegységet (BCU), 16 oktató-gyakorló egységet, valamint 102 db gyakorló rakétát is szállítottak. A rakétákat az Észt Szárazföldi Erőknél és az önkéntes észt haderőnél, a Védelmi Szövetségnél (Kaitseliit) rendszeresítették. Észtország a 2022-es Ukrajnai orosz agresszió kezdete előtt, február 18-án több rakétát átadott az Ukrán Fegyveres Erőknek.
Tajvan, 60 CLU, 360 rakéta
Litvánia, 30 CLU 110 rakéta
Jordánia, 30 CLU 110 rakéta
Ausztrália, 92 CLU, 600 rakéta
Új-Zéland, 24 CLU, ? rakéta
Norvégia, 90 CLU, 526 rakéta
Egyesült Arab Emírségek, 100 CLU, 1000 rakéta
Omán, 30 CLU, 250 rakéta
Bahrein, 60 CLU, 160 rakéta
Csehország 2004-ben 1,7 millió USD-ért vásárolt három indítóberendezést és 12 db rakétát az Afganisztánban szolgáló egységei részére. 2015-ben további indítóberendezések és rakéták beszerzéséről született döntés.[5]
Írország, 60 CLU, 100 rakéta
Amerikai Egyesült Államok, több száz
Kanada, 200 CLU, 840 rakéta
Ukrajna, 37 darab indítóberendezés és 210 darab rakéta beszerzésére kerül sor 2018-ban 47 millió USD értékben. A fegyverek eladását 2017. december 23-án hagyta jóvá az Egyesült Államok elnöke és kongresszusa, majd 2018 áprilisában adták át az Ukrán Hadseregnek.[6] 2022-es orosz-ukrán háború kitöréséig több mint 1000 rakéta érkezett az ukrán haderő megsegítésére és továbbiak érkezése várható. Március 4-én kelt cikk szerint 300 Javelin rakéta indításával 280 ellenséges célpontot semmisített meg az ukrán haderő.[7]
Jegyzetek
- ↑ Kaitsevägi, Eesti: Eesti kaitsevägi sai Ameerika Ühendriikidelt Javelini rakette - Kaitsevägi. www.mil.ee. (Hozzáférés: 2017. december 25.)
- ↑ http://www.army-technology.com/news/newsus-to-supply-javelin-missiles-to-estonia-4399373/
- ↑ Estonia To Receive First Javelin Anti-Tank Missile System This Week. www.defenseworld.net. (Hozzáférés: 2017. december 25.)
- ↑ https://ee.usembassy.gov/estonia-takes-delivery-javelin-anti-tank-missiles/
- ↑ Surveillance radars and Javelin anti-tank missiles for the Czech military (brit angol nyelven). Forces operations Blog, 2015. december 9. [2019. január 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. január 4.)
- ↑ Rempfer, Kyle: For first time, Ukraine showcases its American-made Javelin missiles (amerikai angol nyelven). Defense News, 2018. május 23. (Hozzáférés: 2019. január 4.)
- ↑ 300 Shots Fired, 280 Russian Tanks Gone: US Missiles In Ukrainian Hands. (Hozzáférés: 2022. március 5.)
Irodalom
- Lyons, John W., Duncan Long, and Richard Chait. Critical Technology Events in the Development of the Stinger and Javelin Missile Systems:. Center for Technology and National Security Policy, National Defense University, 2006.
- Radovanović, Marko, et al. "Analysis of the development of five generation of anti-armor missile systems." Scientific Technical Review 73.1 (2023): 26-37.
- PRECISION GUIDED MISSILES: ANALYSIS
- Sullivan, D. S. "Javelin; the Potential Beginning of a New Era in Land Warfare." (2001).
- Mansager, Bard K. Close Combat Antiarmor Weapon Systems (CCAWS) technology analysis. Monterey, California. Naval Postgraduate School, 1996.
- Javelin— Close Combat Missile System, Medium
További információk
![Commons:Category:FGM-148 Javelin](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/50px-Commons-logo.svg.png)
- Raytheon
- army-technology.com
- globalsecurity.org
- A Haditechnika folyóirat cikke a Javelin páncéltörő rakétáról
Hadtudományi portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap