Gaziantep (település)
Gaziantep (Antep) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Régió | Délkelet-anatóliai |
Tartomány | Gaziantep |
Rang | tartományi székhely |
Polgármester | Fatma Şahin |
Irányítószám | 27000-27900[1] |
Körzethívószám | 00 90 342 |
Testvérvárosok | Lista
|
Népesség | |
Teljes népesség |
|
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 850 m |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Gaziantep weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Gaziantep témájú médiaállományokat. |
Gaziantep (korábbi nevén Antep; oszmán-törökül Ayintap) Törökország Gaziantep tartományának székhelye. A város Törökország hatodik legnagyobb városa, és a Délkelet-anatóliai régió legnépesebb települése. Jelentős a pisztáciatermelése; a növény török neve (antep fıstığı) is a város nevéből származik. A város labdarúgócsapata, a Gaziantepspor az első osztályban szerepel. A városnak 1976 óta saját repülőtere van, mely 1993 óta nemzetközi járatokat is fogad.[3]
Nevének eredete
Az ókorban Doliche vagy Dolichenus néven ismerték, kurdul Dîloknak hívták. Az arabok, szeldzsuk törökök és az oszmánok Ajn Táb (ʿAyn Tāb, modern török írással Ayintap) néven hivatkoztak rá. A város a török függetlenségi háború idején hosszú ideig küzdött a francia megszállás ellen, ezért a török parlament 1921. február 8-án a Gazi, azaz „hős” nevet ajándékozta Antepnek.[4]
Története
Gaziantepet a világ legrégebben, megszakítás nélkül lakott települései közé sorolják. Az ókori Dolichenus (törökül Dülük) nevű település a mai várostól 12 km-re fekszik, a Szíriát és Mezopotámiát Belső-Anatóliával összekötő úthálózat egyik csomópontja volt. Kr. e. 1800 és 1200 között a Hettita Birodalom részét képezte, majd asszír kézre került. Kr. e. 334-ben Nagy Sándor hódította meg. Kr. e 190-ben a Római Birodalomhoz csatolták, Kr. u. 395-ben pedig Bizánc fennhatósága alá került.
A bizánci időkben a terület határvidék volt, a bizánci-arab összecsapások gyakori helyszíne, így várat emeltek a terület védelmére. 499-ben az Urfát és Diyarbakırt is érintő földrengés a várat földig rombolta, I. Justinianus (527–565) idején építették újjá. A bizánciak Tolonbh néven ismerték a várost, nem tudni, mikor kezdték el az Antep nevet használni.
1067-ben az Anatóliába betörő szeldzsuk törökök Antakyával együtt Antepet is meghódították. 1098-ban a keresztesek uralma alá került, akiktől a moszuli Núr ad-Dín atabég hódította vissza a területet 1149-ben. 1157-ben a szeldzsuk II. Kılıçarslan hódította meg a várost. 1259-ben Antep az elsők között került mongol kézre, akiket Kutuz mamlúk szultán győzött le egy évvel később a palesztinai Ajn Dzsálút mellett. Az 1300-as években a terület az anatóliai emírségek (beylik) és a mamlúkok harca következtében többször is gazdát cserélt. 1497-ben a délkelet-anatóliai területekért folytatott harcba az oszmánok is beszálltak. Végül 1516-ban I. Szelim szultán véglegesen az Oszmán Birodalomhoz csatolta. 1870-ben kapott városi rangot.[5]
1919. január 15-én a mudroszi fegyverletétel 7. pontjában meghatározottak szerint az angol csapatok elfoglalták a várost. Októberben az angol csapatokat franciák váltották fel.
A köztársaság kikiáltásakor a város az újonnan létrehozott Gaziantep tartomány székhelye lett. 1987-ben a város – Isztambulhoz, Ankarához és İzmirhez hasonlóan – nagyvárosi önkormányzati rangot kapott.[5]
Gazdaság
A területen élők egyrészt mezőgazdasággal foglalkoznak, a leghíresebb gaziantepi termény a pisztácia, törökül antep fıstığı („antepi mogyoró”). A török pisztácia minőségének javítása és felügyelete érdekében a török állam még egy pisztácia-kutatóintézetet is létrehozott.[6] Törökország 2002-ben 40 000 tonna pisztáciát termelt.[7]
A mezőgazdaság mellett fontos szerep jut az iparnak is, az itt található vállalatok 4%-át adják az ország ipari termelésének és az aktívan dolgozók csaknem 29%-ának adnak munkát. Az ipari területek mérete meghaladja a 12 millió négyzetmétert, textilipari, élelmiszeripari, műanyagipari, vegyipari és fémipari cégek tömörülnek itt.[8] A város, gyorsan növekvő gazdasága miatt az „anatóliai tigrisek” csoportjába tartozik.
A kézművesség ugyancsak fontos része a város és a tartomány gazdasági életének, az antepi kilim és szőnyeg mellett a népviseleti ruhadarabok és a jellegzetes török hangszer, a zurna is itt készül.[9]
Oktatás
Látnivalók
A város látnivalói közül az egyik legrégebbi a 12 bástyás Antepi vár, melyet a bizánci időkben építettek. A város gazdag ókori történelmének maradványait az Archeológiai múzeumban lehet megtekinteni.[10] A tartomány Nizip körzetétől 10 km-re keletre, az Eufrátesz folyó partján fekszik Belkıs (Zeugma) ókori romvárosa; ennek mozaikjait mutatja be a Zeugmai Mozaikmúzeum.
Hivatkozások
![Commons:Category:Gaziantep](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/50px-Commons-logo.svg.png)
- ↑ Gaziantep irányítószámai. [2009. április 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. április 24.)
- ↑ a b c d https://www.citypopulation.de/en/turkey/gaziantep/_/2847__gaziantep/
- ↑ Ulaşım (török nyelven). Gaziantep Nagyvárosi Önkormányzat. [2008. szeptember 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. április 24.)
- ↑ Török függetlenségi háború (török nyelven). Török Kulturális Minisztérium. (Hozzáférés: 2009. április 24.)
- ↑ a b BELEDİYE TARİHÇESİ (török nyelven). Gaziantep Nagyvárosi Önkormányzata. [2008. július 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. április 24.)
- ↑ Pistachio Research Institute (angol nyelven). (Hozzáférés: 2009. április 24.)[halott link]
- ↑ Global Pistachio Production and Marketing Challenges (angol nyelven). economics.ca. [2006. október 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. április 24.)
- ↑ The Industry of Gaziantep (angol nyelven). gaziantep Chamber of Industry. [2009. január 31-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. április 24.)
- ↑ Gaziantep El ve Ev Sanatları (török nyelven). Gaziantep Nagyvárosi Önkormányzata. [2008. július 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. április 24.)
- ↑ Arkeoloji Müzesi (török nyelven). Gaziantep Nagyvárosi Önkormányzata. [2008. szeptember 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. április 24.)
Források
- Gaziantep Tarihçesi (török nyelven). Gaziantep Nagyvárosi Önkormányzata. [2008. szeptember 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. április 24.)
- Milli Mücadele (török nyelven). Gaziantep Nagyvárosi Önkormányzata. (Hozzáférés: 2009. április 24.)[halott link]
Törökország-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap