Georg Ebers
Georg Ebers | |
![]() | |
Született | Georg Moritz Ebers[1][2] 1837. március 1.[3][4][5][6][7] Berlin[8][9][10][2] |
Elhunyt | 1898. augusztus 7. (61 évesen)[3][4][5][6][7] Tutzing[11][9][10][2] |
Állampolgársága | |
Házastársa | Antonie Ebers (1865–)[10][2] |
Gyermekei | hat gyermek:
|
Szülei | Moritz Georg Ebers |
Foglalkozása |
|
Tisztsége |
|
Iskolái |
|
Sírhelye | Nordfriedhof[10] |
![]() | |
Georg Ebers aláírása | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Georg Ebers témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Georg Ebers (Berlin, 1837. március 1. – Tutzing, 1898. augusztus 7.) német egyiptológus, író, költő.
Élete
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/8/8b/Ebers7766.jpg)
Georg Ebers a berlini zsidó felső középosztályból származott. Mindkét szülő áttért a kereszténységre. Ebers-t anyja a Rudolstadt melletti Keilhauba küldte az ottani fiúnevelő intézetbe. Mivel ott nem volt érettségi vizsga, 1852-től a Cottbusi gimnáziumba járt. Egy színésznővel való kapcsolata miatt el kellett hagynia a gimnáziumot, és csak 1857-ben, Quedlinburgban tehette le az érettségit.[12]
Ebers először jogot tanult a göttingeni Georg-August-Universität Göttingenben, ahol csatlakozott a Corps Saxonia diákszövetséghez.[13] Hamarosan egyre jobban kezdett érdeklődni az ókori Egyiptom iránt.[12] Tanára az hieroglifák tanulmányozásában Richard Lepsius volt. 1865-ben Ebers habilitált a jénai Friedrich Schiller Egyetemen, és privát tanár, majd 1869-ben professzor lett az Egyiptológia területén.[14]
1870-ben kinevezték az Egyiptológia professzorává, 1875-ben pedig megkapta a tanszékvetzetői címét. Miután 1876 óta súlyos beteg volt, elbocsátották, mivel 1887 óta fennálló a baloldali hangszalagbénulása [15] nem javult, és megakadályozta abban, hogy előadásokat tartson. Saját kérésére idő előtt nyugdíjba vonulhatott 1889-ben. Nyugdíjas éveit Münchenben töltötte.
1869/70-ben és 1872/73-ban Ebers két expedíciót vezetett Egyiptomba, amelyek során megszerezte a róla elnevezett u.n. Ebers papiruszt, egy átfogó orvosi kézikönyvet az i. e. 2. évezred közepéről (ma a lipcsei Egyetemi Könyvtár Papiruszgyűjteményében található).
1895-ben felvételt nyert a Bajor Tudományos Akadémia tagjai közé. Tagja volt a Szász Tudományos Akadémiának és az Amerikai Filozófiai Társaságnak.[16]
1865 óta volt a felesége Antonie Loesevitz, aki két lányt hozott a házasságba. A házasságból további hat gyermek született, köztük fia Paul és lánya Maria Sophia, Marie (sz. 1871. február 4. Lipcsében), aki 1894. augusztus 10-én ment férjhez Heinrich Triepel, az akkori lipcsei magántanárhoz, Heinrich Triepelhez. (1868-1946) házas. Marie Triepel 1949 szeptemberében emlékiratot írt, amely nyomtatásban nem jelent meg.[17]
Művészeti munkák
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/Die_Gartenlaube_%281878%29_b_781.jpg/220px-Die_Gartenlaube_%281878%29_b_781.jpg)
Az „Egy egyiptomi király lánya” (1864) című regényétől kezdve Ebers számos történelmi regényt írt, amelyek nagy olvasói érdeklődésre találtak. Felix Dahn mellett őt tartják a professzori regény[18] legfontosabb képviselőjének. A regények témáit részben tudományos munkásságának környezetéből, azaz az egyiptomi történelemből, de más korszakokból (középkor) is választotta.
1879 és 1884 között Ebers kiadta a Aegypten in Bild und Wort és a Palästina in Bild und Wort című luxusköteteket: A kötetek, mintegy 700 fametszettel főként Eduard Hallberger stuttgarti Xylographische Anstalt-jában készült és jelent meg, 40 neves művész és orientalista (köztük Wilhelm és Ismael Gentz, Leopold Carl Müller és Charles Feodor Welsch) tervei alapján.[19]
- Eine ägyptische Königstochter (1864);
- Uarda (1877);
- Homo sum (1878);
- Die Schwestern (1879);
- Der Kaiser (t. i. Hadrianus 1880);
- Die Frau Bürgermeisterin (1881);
- Ein Wort (1882);
- Serapis (1885);
- Die Nilbraut (1887);
- Die Gred (1888);
- Per aspera (1892).
- Eine Frage (idill, 1881);
- Elifen (költemény 1888);
- Josua (1889);
- Drei Märchen (1891)
- Kleopatra (regény).
Önéletrajza:
- Die Geschichte meines Lebens (1892)
Művei magyar fordításban
- Homo sum. Regény; ford. Törs Kálmán; Ráth, Bp., 1878
- Ebers György: Egy egyptomi királyleány. Történelmi regény, 1-2.; ford. Huszár Imre; Athenaeum, Bp., 1878–1879
- Uarda. Regény; ford. Jónás János; Ráth Mór, Bp., 1878
- A nővérek. Regény 1-2. köt.; ford. Kacziány Géza; Légrády, Bp., 1880
- Egy polgármesterné. Regény 1-2. köt.; ford. Szász Károly; Révai, Bp., 1882
- Egy szó. Regény; ford. Kacziány Géza; Franklin, Bp., 1884
- Szerapisz. Regény; ford. Szentgyörgyi Vörös Dezső; Athenaeum, Bp., 1885
- Józsua. Regény a bibliai korból; ford. Báttaszéki Lajos; Pallas, Bp., 1890 (Pallas-könyvtár)
- Cicerone a régi és új Egyiptomon át; Pleitz Ny., Nagybecskerek, 1893 (Történeti, nép- és földrajzi könyvtár)
- Uarda. Történeti regény; ifjúsági átdolg. Gaal Mózes; Franklin, Bp., 1904
- Uarda, Egyiptom rózsája. Történelmi regény II. Ramszesz korából; ford. Farkas Tünde; Bastei Budapest, Bp., 1999 (Orion könyvek)
- Egyiptomi királylány. Történelmi regény; ford. Farkas Tünde; Bastei Budapest, Bp., 2000 (Orion könyvek)
Jegyzetek
- ↑ Integrált katalógustár (német nyelven). (Hozzáférés: 2023. január 28.)
- ↑ a b c d Deutsche Biographie (német és angol nyelven). Bayerische Staatsbibliothek. (Hozzáférés: 2023. január 28.)
- ↑ a b Integrált katalógustár (német nyelven). (Hozzáférés: 2014. április 9.)
- ↑ a b SNAC (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ a b ISFDB (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ a b Professorenkatalog der Universität Leipzig (német nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ a b Proleksis enciklopedija (horvát nyelven)
- ↑ Integrált katalógustár (német nyelven). (Hozzáférés: 2014. december 10.)
- ↑ a b Nagy szovjet enciklopédia (1969–1978), Эберс Георг, 2015. szeptember 28.
- ↑ a b c d e f Biographisches Jahrbuch und Deutscher Nekrolog (német nyelven). nem ismert. (Hozzáférés: 2023. január 28.)
- ↑ Integrált katalógustár (német nyelven). (Hozzáférés: 2014. december 30.)
- ↑ a b Georg Ebers: Die Geschichte meines Lebens. Vom Kind bis zum Manne. Stuttgart 1893.
- ↑ Wolfgang von der Groeben: Verzeichnis der Mitglieder des Corps Saxonia zu Göttingen 1844 bis 2006.. Düsseldorf 2006.
- ↑ Habilitationsschrift: Disquisitiones de dynastia vicesima sexta regum Aegyptiorum
- ↑ Christian Andree: Welches Verhältnis hatte Rudolf Virchow zu zeitgenössischen Dichtern, Künstlern, Verlegern und Editoren? Versuch einer Annäherung über die Korrespondenzparter. II. rész in: Würzburger medizinhistorische Mitteilungen. Vol. 12, 1994, pp. 259-286; itt: S. 260 (Georg Ebers to R. Virchow, 1889. április 6.).
- ↑ Member History: Georg M. Ebers. American Philosophical Society. (Hozzáférés: 2018. július 26.)
- ↑ Ulrich Gassner: Heinrich Triepel. Leben und Werk. Berlin 1999, 27. o. Fn. 9.
- ↑ A "professzori regény" kifejezés a kultúrtörténeti regénytípusra utal, amelyet akadémikusok készítettek, különösen a 19. század második felének német irodalmában.
- ↑ Regelind Heimann: Wilhelm Gentz (1822–1890), ein Protagonist der deutschen Orientmalerei zwischen realistischer Anschauung und poesievoller Erzählkunst. Logos Verlag, Berlin 2010, ISBN 978-3-8325-2590-3, S. 290 (online über Google-Bücher).
Fordítás
- Ez a szócikk részben vagy egészben a Georg Ebers című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Források
- Bokor József (szerk.). A Pallas nagy lexikona. Arcanum: FolioNET (1893–1897, 1998.). ISBN 963 85923 2 X [1]
- Bücher von und über Georg Ebers bei der Staatsbibliothek zu Berlin Archiválva 2007. szeptember 26-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Ebers-Handschriften in deutschsprachigen Bibliotheken und Archiven Archiválva 2016. január 8-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Briefwechsel zwischen Georg Ebers und Eduard Meyer
- Auf der Seite der Universität Leipzig zum Papyrus Ebers
- Georg Ebers Archiválva 2016. március 4-i dátummal a Wayback Machine-ben In: Projekt Historischer Roman. Datenbank. Universität Innsbruck.
- Parodie auf Georg Ebers (aus Fritz Mauthner: Nach berühmten Mustern)
Irodalomportál
Németország-portál