Hidrogén-fluorid
Hidrogén-fluorid | |||
![]() | ![]() | ||
IUPAC-név | hidrogén-fluorid | ||
Szabályos név | fluorán | ||
Kémiai azonosítók | |||
---|---|---|---|
CAS-szám | 7664-39-3 | ||
PubChem | 16211014 | ||
ChemSpider | 14214 | ||
EINECS-szám | 231-634-8 | ||
| |||
| |||
InChIKey | KRHYYFGTRYWZRS-UHFFFAOYSA-N | ||
Kémiai és fizikai tulajdonságok | |||
Kémiai képlet | HF | ||
Moláris tömeg | 20,01 g/mol | ||
Megjelenés | színtelen, szúrós szagú gáz, folyadék | ||
Halmazállapot | folyadék | ||
Sűrűség | 0,968 kg/l (19,5 °C) | ||
Olvadáspont | −84 °C | ||
Forráspont | 19,5 °C | ||
Oldhatóság (vízben) | korlátlanul elegyedik | ||
Veszélyek | |||
EU osztályozás | maró (C) ![]() Nagyon mérgező(T+) ![]() | ||
EU Index | 009-002-00-6 | ||
R mondatok | R26/27/28, R35 | ||
S mondatok | (S1), (S2), S9, S26, S28, S36/37/39, S38, S45 | ||
Lobbanáspont | nem gyúlékony | ||
Rokon vegyületek | |||
Azonos kation | hidrogén-klorid, hidrogén-bromid, hidrogén-jodid | ||
Azonos anion | fluoridok | ||
Ha másként nem jelöljük, az adatok az anyag standardállapotára (100 kPa) és 25 °C-os hőmérsékletre vonatkoznak. |
A hidrogén-fluorid (HF, régiesen fluor-hidrogén) szúrós szagú, színtelen, maró hatású gáz vagy folyadék. Vizes oldatának neve folysav.
Története
1670-ben Heinrich Schwankhardt figyelte meg azt a tényt, hogy a fluorit és a kénsav elegye az üveget megmarja, és Scheele állapította meg 1771-ben azt, hogy a marás az elegy által képzett savnak köszönhető. A savat később Gay-Lussac és Thénard tanulmányozta 1810-ben, ők még az oxigén vegyületének hitték. Ampère állapította meg először, hogy a vegyület oxigéntől mentes.
Tulajdonságai
Színtelen, szúrós szagú, a levegőn füstölgő, folyékony halmazállapotú vegyület. Forráspontján H4F4 alakban asszociált molekulái magasabb hőmérsékleten is csak fokozatosan disszociálnak:
Vízben jól oldódik azeotrop eleggyé, miközben disszociál. Vizes oldata gyenge sav, sói a fluoridok. A fémeket a platina kivételével megtámadja, az ólom (Pb) és a réz (Cu) felületén tömör fluoridréteget hoz létre. A szilícium-dioxiddal (SiO2) is reagál, szilícium-tetrafluoridot (SiF4) és ebből hidrogén-[hexafluoro-szilikát(IV)]-ot (H2[SiF6]) képezve:
A hidrogén-fluorid így a szilikátokat és az üveget is oldja. Belülről paraffinnal bevont üveg- vagy poli-vinil-klorid (PVC)-edényben tárolható. A vízmentes sav biztonságos tárolása elsősorban hűvös helyen, jól elzárt platinaedényben (Pt) oldható meg.
Előfordulása, előállítása
Előállítható elemeiből, de legegyszerűbben kalcium-fluoridból (CaF2) kénsavval (H2SO4):
Felhasználása
Felhasználják
- üvegmaratásra,
- fluortartalmú vegyületek (például freon), műanyagok (például teflon) előállítására,
- a szilikátok analízisében.
Óvintézkedések
A hidrogén-fluorid belélegzése akár halálos is lehet, a bőrre cseppenve égési sérüléseket okoz, vagy akár csontig terjedő elhalást. Emellett, a bőrön keresztül felszívódva Ca-elvonó hatása miatt görcsöket okoz, szívbénulást eredményezhet. Természetesen ehhez nem elég egy csepp, de ujjunk végét belemártva a savba, már elég. Ha mégis kapcsolatba kerültünk vele, akkor a terápia mielőbbi kalcium-glukonát injekció az expozíció helyére, illetve 20%-os MgO-ból és glicerinből álló pasztával fedjük a bőrt.
Azonnal mossuk Hexafluorine folyadékkal az érintett bőrfelületet 5-6 percen keresztül (összesen 5 literrel), ami hatástalanítja a folysav hatását. Ezután egy réteg kalcium-glukonát bevonattal fedjük az érintett bőrterületet.
Források
- A Pallas nagy lexikona (OSZK)
- Dr. Otto-Albrecht Neumüller: Römpp vegyészeti lexikon. Műszaki Könyvkiadó, 1983., 2. kötet, 454–455. oldal. ISBN 963-10-3269-8
Kémiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap