Hohenau an der March
Hohenau an der March | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Alsó-Ausztria | ||
Járás | Gänserndorfi járás | ||
Irányítószám | 2273 | ||
Körzethívószám | 02535 | ||
Forgalmi rendszám | GF | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 2738 fő (2018. jan. 1.)[1] | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 155 m | ||
Terület | 23,42 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Hohenau an der March weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Hohenau an der March témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Hohenau an der March (szlovákul Cáhnov) osztrák mezőváros Alsó-Ausztria Gänserndorfi járásában. 2020 januárjában 2706 lakosa volt. Itt, a Thaya és a Morva folyók egyesülésénél található az osztrák-cseh-szlovák hármashatár.
Elhelyezkedése
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7a/Pfarrkirche_Auffindung_des_hl._Kreuzes%2C_Hohenau_an_der_March.jpg/170px-Pfarrkirche_Auffindung_des_hl._Kreuzes%2C_Hohenau_an_der_March.jpg)
Hohenau an der March a tartomány Weinviertel régiójában fekszik a Thaya, illetve a Morva folyó jobb partján, a cseh és a szlovák határ mentén. Területének 8%-a erdő, 75% áll mezőgazdasági művelés alatt. Az önkormányzathoz egyetlen település, illetve katasztrális község tartozik.
A környező önkormányzatok: délre Ringelsdorf-Niederabsdorf, délnyugatra Palterndorf-Dobermannsdorf, nyugatra Hausbrunn, északra Rabensburg, északkeletre Lanžhot (Csehország), keletre Morvaszentjános (Szlovákia).
Története
Hohenaut 1043-1050 között alapították. Templomát 1148-ban említik először. 1359-ben már mezővárosként hivatkoznak rá. 1394-ben I. Johann von Liechtenstein földbirtokot vásárolt a területén, 1458-ra pedig már egész Hohenaut a Liechtensteinek uralták.
A lakosság a 19. század közepéig csak szlovákul beszélt, majd fokozatosan elnémetesedett. A két világháború között még szlovák nyelven miséztek és az idősebb hohenauiak közül néhányan még beszélik a nyelvet. A 19. században kisebb zsidó közösség alakult ki, főleg a Morvaországból Bécs közelébe költöző zsidókból. Az Anschluss után a közösség teljesen elpusztult, 1899-ben épített zsinagógájukat lebontották. 1944-1945-ben Hohenauban a Deutsche Ansiedlungsgesellschaft állami mezőgazdasági földbirtokkezelő vállalat dolgoztatott a földjein magyar zsidó kényszermunkásokat, köztük nőket és gyerekeket.
Lakosság
A Hohenau an der March-i önkormányzat területén 2020 januárjában 2706 fő élt. A lakosságszám 1934-ben érte el csúcspontját 4174 fővel, azóta csökkenő tendenciát mutat. 2018-ban az ittlakók 87,5%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 0,9% a régi (2004 előtti), 8,9% az új EU-tagállamokból érkezett. 1,4% a volt Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 1,3% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 84,9%-a római katolikusnak, 1% evangélikusnak, 1,3% mohamedánnak, 10,7% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor 7 magyar élt a mezővárosban; a legnagyobb nemzetiségi csoportot a német (93,8%) mellett a csehek alkották 1,6%-kal.
A népesség változása:
2016 | 2 733 |
2018 | 2 738 |
Látnivalók
- a Szent kereszt feltalálása-plébániatemplom
- az 1745-ben emelt harangtorony
Híres hohenauiak
- Oskar Sima (1896–1969) színész
Források
- A település honlapja Archiválva 2012. november 2-i dátummal a Wayback Machine-ben
- 30827 – Hohenau an der March Statistik Austria
Jegyzetek
- ↑ Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018. Osztrák Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2019. március 9.)
Fordítás
- Ez a szócikk részben vagy egészben a Hohenau an der March című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap