Jasper Nemzeti Park
A kanadai Sziklás-hegység nemzeti és tartományi parkjai | |
Világörökség | |
![]() | |
Az Athabasca-gleccser | |
Adatok | |
Ország | Kanada |
Típus | Természeti helyszín |
Felvétel éve | 1984 |
Elhelyezkedése | |
![]() ![]() Jasper Nemzeti Park Pozíció Kanada térképén | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Jasper Nemzeti Park témájú médiaállományokat. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a5/Pdphoto_canada_1_bg_062104.jpg/250px-Pdphoto_canada_1_bg_062104.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7e/Canadian_Rocky_Mountain_parks_map_hu.svg/250px-Canadian_Rocky_Mountain_parks_map_hu.svg.png)
Kanada négy Sziklás-hegységi parkja közül a legészakabbra fekvő és a legnagyobb területű a Jasper Nemzeti Park (angolul Jasper National Park, franciául Parc national de Jasper). Alberta tartományban fekszik, északra a Banff Nemzeti Parktól. Ezt a 10 878 km²-t 1907-ben különítették el nemzeti parknak, amikor az Athabasca-folyó völgyében vasutat építettek. Nevét egy prémvadász-állomásról, a Jasper Haws prémvadászról elnevezett Jasper-házról kapta; ez ma nemzeti történelmi emlékhely.
A kanadai Sziklás-hegység négy nemzeti parkját az UNESCO 1985-ben a világörökség részévé nyilvánította.
A park Banffal határos területén fekszik a 325 km²-s Columbia-jégmező, a Kanadát 10 000 éve beborító jégpajzs egyik maradványa. A jég vastagsága néhol eléri a 750 m-t. Gyakran nevezik a Folyók anyjának, mivel a belőle induló gleccserek a Nagy Kontinentális Vízválasztó mindkét oldalán folyókat táplálnak, így jut olvadékvizéből az Atlanti-óceánba, a Csendes-óceánba és a Jeges-tengerbe is.
Annak ellenére, hogy évi 500 cm hó hullik rá, gleccserei visszahúzódnak: a Jasper legnevezetesebb gleccsere, a 6,5 km hosszú Athabasca-gleccser a 20. században körülbelül egy kilométernyit húzódott vissza. Az Athabasca-gleccser táplálja az Athabasca-folyót.
A magashegyi jellegű parkban sok a tó és a vízesés, továbbá – akárcsak a szomszédos parkokban – van itt néhány hőforrás is. A gleccserek olvadéka és a csapadék a sziklák repedésein szivárog le a mélybe, ahol Föld belső hője felmelegíti.
A Jasper Nemzeti Parkban négy növényzeti zóna alakult ki. A legmagasabb a jég, a gleccserek kietlen birodalma. Alatta húzódik a havasi tundra és a havasalji erdő; a legalsó öv pedig a fenyvesekkel borított hegyvidéki zóna. A nyarakat a tundrán töltő állatok (például a kanadai vadjuh) telente lejjebb ereszkednek, így fordulhat elő, hogy a terület 10%-át kitevő völgyek télen a vadak 90%-át látják el élelemmel. A Banffban és a Jasperben él az igen ritka havasi kecske. A nemzeti parkban megtalálhatóak az alábbi ragadozók:
A Jasper élővilágát is fenyegetik különböző tényezők. Rengeteg állatot gázolnak el, és az orvvadászat is jelentős.
Források
- Bodnár László: Nemzeti parkok Észak-Amerikában, Eger, Bodnár Geográfus Bt., 2003 ISBN 963-430-381-1
- Az Athabasca folyó völgye
Külső hivatkozások
![Commons:Category:Jasper National Park](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/50px-Commons-logo.svg.png)
- Hivatalos honlap
- Jasper Nemzeti Park a Bivouac.com-on
Kapcsolódó szócikkek
- Lake Herbert
Világörökség-portál
Földrajzportál