Josef Hegenbarth
Josef Hegenbarth | |
![]() | |
Született | Josef Franz Hegenbarth[1] 1884. június 15.[2][3][4][5][6] Česká Kamenice[7][8][9] |
Elhunyt | 1962. július 27. (78 évesen)[2][4][5][6][10] Drezda[7][6][9] |
Állampolgársága | |
Foglalkozása |
|
Iskolái |
|
Kitüntetései |
|
Sírhelye | Loschwitz Cemetery |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Josef Hegenbarth témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c3/Josef_Hegenbarth_Grab_Dresden.jpg/220px-Josef_Hegenbarth_Grab_Dresden.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/04/Josef_Hegenbarth_c._1915%2C_by_Hugo_Erfurth.jpg/220px-Josef_Hegenbarth_c._1915%2C_by_Hugo_Erfurth.jpg)
Josef Hegenbarth (Böhmisch Kamnitz, 1884. június 15. – Drezda, 1962. július 27.) német festő, grafikus, illusztrátor, a modern német rajzművészet egyik legnagyobb mestere.. Az Osztrák–Magyar Monarchiában született, szülőfaluja ma Česká Kamenice néven Csehországhoz tartozik.
A Drezdai Képzőművészeti Akadémián (HfBK) tanult, és egész életművét ebben a városban alkotta. 1925-től volt a prágai és bécsi Sezession tagja, 1946-tól egykori iskolájának tanára. Első kiállítását 1914-ben rendezték. A 20. század közepén a Loschwitzi Művészházban (Künstlerhaus Loschwitz) együtt élt, illetve dolgozott több más alkotóval, például Heinz Auerswald festővel.
Különösen jelentősnek a világirodalom remekműveihez készült elmélyült, fantáziagazdag illusztrációit tartják:
- Gilgames-eposz,
- Goethe művei,
- Don Quijote,
- Gogol művei,
- Gulliver utazásai,
- E. T. A. Hoffmann művei,
- Shakespeare drámái stb.
Több grafikus lapon mutatta be a cirkuszok világát. Fanyar karikatúráin az emberi gyengeségeket, a mindennapi élet fonákságait pécézte ki.
A Golgota eseményei egész életében foglalkoztatták. Mintegy száz műve ábrázolja a megfeszített Krisztust, különféle technikákkal különféle stíluskorszakaiból. Hegenbarth Utolsó jelentős alkotása a berlini Szent Hedvig-katedrális altemplomának keresztútja, amit néhány héttel halála előtt festett.
Portréját Walther Pan festette meg.[11]
Síremléke Drezdában látható.[12]
Magyar vonatkozású képei
- Az utcán c. akvarelljét (1947) a Nemzeti Múzeum gyűjteményében őrzik.[13]
Magyarul megjelent művei
- Josef Hegenbarth–Hans Urs von Balthasar: Keresztút; ford. Németh Attila; Dugonics András Piarista Gimnázium, Szeged, 2009
Jegyzetek
- ↑ Neue Deutsche Biographie
- ↑ a b Josef Hegenbarth (holland nyelven)
- ↑ Josef Hegenbarth (angol nyelven). Oxford University Press, 2006
- ↑ a b Berlini Művészeti Akadémia. (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ a b Brockhaus (német nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ a b c Catalog of the German National Library (német nyelven). (Hozzáférés: 2023. június 27.)
- ↑ a b Czech National Authority Database. (Hozzáférés: 2019. november 23.)
- ↑ The Fine Art Archive. (Hozzáférés: 2021. április 1.)
- ↑ a b c d Nagy szovjet enciklopédia (1969–1978)
- ↑ filmportal.de
- ↑ Budapesti Aukció: Walther Pan művei
- ↑ []
- ↑ szepmuveszeti.hu: Műtárgyak
Források
- Keresztút Cikkszám: 2010_konyv_7
- Művészeti lexikon II. (F–K). Főszerk. Zádor Anna, Genthon István. 3. kiad. Budapest: Akadémiai. 1981. 360–361. o.
Művészetportál
Németország-portál