Klug Frigyes
Klug Frigyes | |||||||
Személyes adatok | |||||||
Teljes név | Klug Frigyes | ||||||
Születési dátum | 1887. augusztus 5. | ||||||
Születési hely | Budapest, ![]() | ||||||
Halálozási dátum | 1962. szeptember 7. (75 évesen) | ||||||
Halálozási hely | Budapest, Magyarország | ||||||
Egyéb foglalkozás | Főmérnök | ||||||
Nemzeti játékvezetés | |||||||
| |||||||
Nemzetközi játékvezetés | |||||||
| |||||||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Klug Frigyes (Budapest, 1887. augusztus 5. – 1962. szeptember 7.[1]) magyar nemzetközi labdarúgó-játékvezető. Egyes helyeken Klug Ferenc megnevezést is alkalmaznak. Polgári foglalkozása főmérnök.
Pályafutása
Labdarúgóként
Több sportágban is jeleskedett, leginkább a tenisz, a vívás és a labdarúgás foglalkoztatta. Első csapata a MÚE volt. Két ízben volt a főiskolai válogatott tagja. Műegyetemista korában a MAFC-ban játszott. Mint teniszjátékos II. osztályú versenyt nyert.
Nemzeti játékvezetés
Játékvezetésből Budapesten, az MLSZ Bíró Bizottság előtt MAFC egyesületi bíróként vizsgázott. Az MLSZ által üzemeltetett labdarúgó bajnokságokban kezdte sportszolgálatát. A Bíró Bizottság javaslatára NB II-es, 1909-től III. fokú minősítéssel NB I-es bíró. 1909–1914, majd 1925–1931 között a korszak legjobb játékvezetői közé tartozott. A nemzeti játékvezetéstől 1937-ben visszavonult. NB I-es mérkőzéseinek száma: 103.
1950 márciusában a Magyar Futballbírák Testületének (BT) főtitkára Tabák Endre a játékvezetők részére egységes felszerelést készíttetett. A felső ruházat fekete ing, BT emblémával, fehér gallérral, az újak és a nyak fehér szegéllyel. Fekete sportnadrág, fekete sportszár fehér szegéllyel. Ugyanakkor FIFA JB szettet kaptak nemzetközi játékvezetőink: Kamarás Árpád, Dorogi Andor, Gerő Ferenc, Klug Frigyes, Hertzka Pál, Iváncsics Mihály és a 40 éves jubileumát ünneplő Bíró Sándor.
Hitvallása: A játékvezetőnek őszintén el kell fogadnia az egészséges bírálatot, amely elősegíti tudását. A játékvezetés kemény, komoly munka, tehetség kell hozzá, meg tudás. A tehetség születési adottság, a tudást meg lehet szerezni, csak tanulni kell hozzá.
Időpont | Helyszín | Mérkőzés típusa | Mérkőzés | Eredmény | Nézők száma |
---|---|---|---|---|---|
1909. február 21. | Margitszigeti pálya, Budapest | első NB I-es mérkőzése | MAC–Törekvés | 2 – 1 | Zárt kapuk |
1938. október 3. | Bihari úti pálya, Budapest | utolsó NB I-es mérkőzése | Törekvés–Hungária | 1 – 5 | 3500 |
Nemzeti kupamérkőzések
Vezetett kupadöntők száma: 1.
Időpont | Helyszín | Mérkőzés típusa | Mérkőzés | Eredmény | Nézők száma |
---|---|---|---|---|---|
1927. június 16. | Hungária krt., Budapest | döntő | Ferencvárosi TC–Újpesti TE | 3 – 0 | 9000 |
Nemzetközi játékvezetés
A Magyar Labdarúgó-szövetség tagja, a Magyar Futballbírák Testülete (BT) terjesztette fel nemzetközi játékvezetőnek, a Nemzetközi Labdarúgó-szövetség (FIFA) 1933-tól tartotta nyilván bírói keretében. Több nemzetek közötti válogatott, valamint Közép-európai kupa klubmérkőzést vezetett, vagy működő társának partbíróként segített. Tevékenységének idején a külföldi mérkőzéseken a hármasokat más-más országból állították össze. Az első nemzetközi szereplése a FK Austria Wien–SK Slavia Praha klubtalálkozó volt. Átütő sikerrel, magas színvonalon oldotta meg a feladatot. Nemzetközi tevékenységének köszönhetően a magyar játékvezető tényező lett külföldön, foglalkoztatásuk világméretűen megkezdődött. A nemzetközi játékvezetéstől 1937-ben búcsúzott. Válogatott mérkőzéseinek száma: 2.
Nemzetközi kupamérkőzések
Vezetett kupadöntők száma: 1.
Időpont | Helyszín | Mérkőzés típusa | Mérkőzés | Eredmény | Nézők száma |
---|---|---|---|---|---|
1933. szeptember 3. | Civica Stadion, Milánó | első döntő mérkőzés | FC Internazionale Milano–FK Austria Wien | 2 – 1 | 35 000 |
Sportvezetőként
A MAFC-ban előbb főtitkár, majd alelnök lett. Az országos Bírói Tanács főtitkára.
Írásai
A korabeli sportlapok, az Vasárnapi Újság, a Sportfutár, a Sporthírlap és a Nemzeti Sport szívesen közölték szakcikkeit.
Pozitív sztori
Egy MTK–VAC (Vívó és Atlétikai Club) bajnoki mérkőzésen fegyelmezés miatt véget vetett a mérkőzésnek, amikor egy 11-es ítélete ellen hevesen tiltakoztak.[2] A szövetség határozata abban az időben az volt, hogy a hátralevő 10 percet még azon a héten le kell játszani. A játékot büntetőrúgással kezdték.
Szakmai sikerek
- A Magyar Futballbírák Testülete 25 éves eredményes pályafutásának elismeréseként Arany jelvény kitüntetésbe részesítette. A Testület 15 éves jubileuma alkalmából Arany oklevél elismerésbe részesítette.
- 1958-ban a Magyar Testnevelési és Sporthivatal (MTSH) elnöke a Testnevelés és Sport kiváló dolgozója jelvényt adományozta részére. A Játékvezető Testület díszveretét Tabák Endre főtitkár nyújtotta át a kitüntetettnek.
Jegyzetek
Források
- Labdarúgás – 1958. IV. évfolyam 1. szám.
- Játékvezető - 1962. III. évfolyam 10. szám
- Játékvezető - 1965. VI. évfolyam
- A jom kippuri futballcsata -[1]
- dr. Földessy János: A magyar labdarúgás 60 éve – 1958. Sport lap- és könyvkiadó
- Dr. Ábrai Zsigmond: Magyar futballbírák könyve – 1935. A Magyar Futballbírák Testülete
- Gerhárd Lajos: A magyar sport pentheonja I-II. és III-IV. kötet - 1932. "A magyar sport pantheonja" Kiadóvállalat
Külső hivatkozások
- Klug Frigyes. World Referee. [2016. március 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. január 3.)
- Klug Frigyes. eu-football.info. (Hozzáférés: 2016. január 3.)
- Klug Frigyes. blogspot.hu. (Hozzáférés: 2016. január 3.)
- Klug Frigyes. magyarfutball.h. (Hozzáférés: 2016. január 3.)
- Klug Frigyes. nela.hu. (Hozzáférés: 2016. január 3.)
Elődje: | Közép-európai kupadöntő | Utódja: |
Labdarúgásportál
Magyarországportál
Sport-portál