Lakoták
![]() | Ez a szócikk vagy szakasz lektorálásra, tartalmi javításokra szorul. A felmerült kifogásokat a szócikk vitalapja részletezi (vagy extrém esetben a szócikk szövegében elhelyezett, kikommentelt szövegrészek). Ha nincs indoklás a vitalapon (vagy szerkesztési módban a szövegközben), bátran távolítsd el a sablont! Csak akkor tedd a lap tetejére ezt a sablont, ha az egész cikk megszövegezése hibás. Ha nem, az adott szakaszba tedd, így segítve a lektorok munkáját! |
Lakoták | |
![]() | |
Nyelvek | |
Lakota | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Lakoták témájú médiaállományokat. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/Young-Man-Afraid-of-His-Horses_%28Tashun-Kakokipa%29%2C_an_Oglala_Sioux%2C_standing_in_front_of_his_lodge%2C_Pine_Ridge%2C_South_Dak_-_NARA_-_530813.jpg/250px-Young-Man-Afraid-of-His-Horses_%28Tashun-Kakokipa%29%2C_an_Oglala_Sioux%2C_standing_in_front_of_his_lodge%2C_Pine_Ridge%2C_South_Dak_-_NARA_-_530813.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/77/Pine_Ridge_Flag.svg/250px-Pine_Ridge_Flag.svg.png)
A lakoták vagy tetonok, teton sziúk hét rokon sziú törzset összefoglaló indián szövetség, melynek neve Očhéthi Šakówiŋ, azaz a Hét Tanácstűz Népe. A Thítȟuŋwaŋ-k vagy tetonok (a név eredete tisztázatlan, jelentése talán "a préri lakói". A név a helyiek archaikus nyelvéből származik, akik viszont szívesebben nevezték magukat Lakȟóta néven.[1]): Ők voltak a nyugati sziúk, akik vadászó és harcos kultúrájukról váltak ismertté és gyakran lakota néven emlegetik őket. A lakoták egyike az észak-amerikai síksági indiánoknak. Nyelvük a lakota nyelv (Lakȟótiyapi), mely a három sziú nyelvből a legnyugatabbi; persze manapság emellett az angolt is beszélik. Vallás szerint tartozhatnak: a Native American Church-hoz (Amerikai Őslakosok Vallási Mozgalomhoz), a Nap Tánchoz vagy a kereszténységhez.
Az 1990-es évek népszámlálása szerint 103 255-ön tartották magukat sziú indiánnak;[2] ezekből 55 000-en lakotának.[2] Manapság a földjeik Észak- és Dél-Dakota államokban vannak. A kanadai Manitoba és Saskatchewan tartományok déli részén is élnek dakoták és lakoták, ők együttesen 6000 lelket számlálnak.
A lakota szövetség a következő hét törzsből áll: oglala,[2] hunkpapa (húgpápá, hunkpapha),[2] szihászapa,[2] minikondzsu (mnikhóvozsu),[2] brulé,[2] szanzark (itázipcshó)[2] és az oóhenupa (two kettle).[2][3]
Leghíresebb lakota személyek: a hunkpapa Ülő Bika (Tatanka Ijotake, Sitting Bull, 1831 – 1890. december 15.), a minikondzsu Touch the Clouds (Maȟpíya Ičáȟtagya vagy Maȟpíya Íyapat’o, c. 1838 – 1905. szeptember 5.), az oglala Őrült Ló (Tȟašúŋke Witkó, Crazy Horse, c. 1842 – 1877. szeptember 5.), az oglala Red Cloud (Maȟpíya Lúta, 1822 – 1909. december 10.), az oglala Black Elk (Hehaka Sapa, 1863. december – 1950. augusztus 19.), a brulé Spotted Tail (Siŋté Glešká Spotted Tail c. 1823 – 1881. augusztus 5.) és az oglala Billy Mills (Makata Taka Hela, 1938. június 30.).
Történetük
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/41/Little_Big_Man.jpg/250px-Little_Big_Man.jpg)
A sziú nyelvet beszélők talán a Mississippi folyó alsóbb szakaszainál jelentek meg, később pedig az Ohio folyó vidékére költöztek. A mezőgazdasággal foglalkoztak és meglehet, hogy az úgynevezett Hallom Építő civilizáció részei voltak; körülbelül Kr.u. a 9.-12. századokban.[2] A késő 16. és kora 17. századokban a dakota-lakota beszélők elhagyták a Mississippi vidékét és letelepedtek a mai Minnesota, Wisconsin, Iowa és Dakotákba. A 17. század második felében az Anishinaabe és odzsibvék kiűzték őket e területekről. A lakoták ezután a nagy síkságokra költöztek.[2]
1730 körül a sájenek bemutatták nekik a lovakat,[4] melyek a šuŋkawakaŋ megnevezést kapták; a szó jelentése: „rejtélyes kutyák” vagy „csodálatos kutyák”. Miután befogadták a lovakat, alább hagytak a mezőgazdasággal és a bölényvadászat, valamint a lovaglás került a társadalmuk központjába. Az 1660-as évekbeli francia úttörők becslései szerint körülbelül 28 000 lakota és rokon indián létezett a térségben. 1805-ben csak a lakotákból volt 8500, ez a szám 1881-re 16 110-re nőtt. A lakoták azon kevés amerikai bennszülöttek egyike, kiknek lélekszáma a 19. században nem csökkent, hanem nőtt.[5] A 2016-os népszámlálás szerint 170 000 lakota létezik;[6] ezekből 2000-en beszélik a lakota nyelvet.[7]
Jegyzetek
- ↑ Ullrich, Jan (2008). New Lakota Dictionary.
- ↑ a b c d e f g h i j k Pritzker 329
- ↑ Major dialectal divisions of Dakota, Lakota, Assiniboine and Stoney
- ↑ Liberty, Dr. Margot: Cheyenne Primacy: The Tribes' Perspective As Opposed To That Of The United States Army; A Possible Alternative To 'The Great Sioux War Of 1876'. Friends of the Little Bighorn. (Hozzáférés: 2008. január 13.)
- ↑ Bray, Kinglsy M."Teton Sioux: Population History, 1655–1881." Nebraska History. Summer, 1994, pp. 169, 175
- ↑ [1]. Census.gov. Retrieved on May 4, 2016.
- ↑ [2] Archiválva 2016. május 2-i dátummal a Wayback Machine-ben. Lakhota.org. Retrieved on May 4, 2016.
Források
- Beck, Paul N. (2013). Columns of Vengeance: Soldiers, Sioux, and the Punitive Expeditions, 1863-1864. Norman, OK: University of Oklahoma Press.
- Christafferson, Dennis M. (2001). "Sioux, 1930–2000". In R. J. DeMallie (Ed.), Handbook of North American Indians: Plains (Vol. 13, Part 2, pp. 821–839). W. C. Sturtevant (Gen. Ed.). Washington, D.C.: Smithsonian Institution. ISBN 0-16-050400-7.
- DeMallie, Raymond J. (2001a). "Sioux until 1850". In R. J. DeMallie (Ed.), Handbook of North American Indians: Plains (Vol. 13, Part 2, pp. 718–760). W. C. Sturtevant (Gen. Ed.). Washington, D.C.: Smithsonian Institution. ISBN 0-16-050400-7.
- DeMallie, Raymond J. (2001b). "Teton". In R. J. DeMallie (Ed.), Handbook of North American Indians: Plains (Vol. 13, Part 2, pp. 794–820). W. C. Sturtevant (Gen. Ed.). Washington, D.C.: Smithsonian Institution. ISBN 0-16-050400-7.
- Matson, William and Frethem, Mark (2006). Producers. "The Authorized Biography of Crazy Horse and His Family Part One: Creation, Spirituality, and the Family Tree". The Crazy Horse family tells their oral history and with explanations of Lakota spirituality and culture on DVD. (Publisher is Reelcontact.com)
- Parks, Douglas R.; & Rankin, Robert L. (2001). "The Siouan Languages". In R. J. DeMallie (Ed.), Handbook of North American Indians: Plains (Vol. 13, Part 1, pp. 94–114). W. C. Sturtevant (Gen. Ed.). Washington, D.C.: Smithsonian Institution. ISBN 978-0-16-050400-6.
- Pritzker, Barry M. A Native American Encyclopedia: History, Culture, and Peoples. Oxford: Oxford University Press, 2000. ISBN 978-0-19-513877-1.
- Ullrich, Jan. New Lakota Dictionary. Lakota Language Consortium. ISBN 0-9761082-9-1. (The most comprehensive dictionary of the language, the only dictionary reliable in terms of spelling and defining words.)
Fordítás
- Ez a szócikk részben vagy egészben a Lakota people című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
További információk
![Commons:Category:Lakota people](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/50px-Commons-logo.svg.png)
- NAHA – The Official Charity Helping The People Of The Lakota Sioux Tribes & Reservations on South Dakota
- Winning of the West by the Lakota-Sioux Indians
- The Official Lakota Language Forum
- Dakota Blues: The History of The Great Sioux Nation
- Lakota Language Consortium
- Lakota Freedom Delegation to Withdraw from Treaties in DC 2007/12/14
- The Lakota Sioux Indians Declare Independence, Ibrahim Sediyani[halott link]
- The Teton Sioux (Edward S. Curtis)
- Lakota Winter Counts a Smithsonian exhibit of the annual icon chosen to represent the major event of the past year
- Cheyenne River Sioux Tribe Official Website Archiválva 2011. augusztus 2-i dátummal a Wayback Machine-ben
USA-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
![]() | Ez a néppel vagy etnikummal kapcsolatos lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle! |