Lockheed Martin
Lockheed Martin | |
![]() | |
![]() | |
A Lockheed Martin központja Bethesdában | |
Típus | Tőzsdén jegyzett, nyilvánosan működő részvénytársaság (NYSE: LMT |
Jogelőd | Lockheed |
Alapítva | 1995. március 15. |
Névadó | Allan Lockheed és Glenn L. Martin |
Székhely | Bethesda, Maryland állam, Egyesült Államok |
Vezetők | Marillyn A. Hewson (elnök és vezérigazgató) |
Iparág | repülőgép- és űripar |
Forma | corporation |
Termékek | Utasszállító repülőgépek Katonai repülőgépek Hordozórakéták Műholdak |
Árbevétel | ![]() |
Profit | ![]() |
Összes vagyon | ![]() |
Alkalmazottak száma | nagyjából ![]() |
Leányvállalatai | Lockheed Martin Space Systems Lockheed Martin Canada Sikorsky Aircraft |
Tőzsde | New York-i tőzsde |
![]() ![]() Lockheed Martin Pozíció Maryland térképén | |
![]() | |
A Lockheed Martin weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Lockheed Martin témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A Lockheed Martin egy amerikai repülőgép- és fegyvergyártó cég, mely a Lockheed és Martin Marietta cégek összeolvadásával jött létre 1995-ben.
Története
Az egyesülés
1994 márciusában a Martin Marietta ajánlatot tett a Grumman megvásárlására, azonban nem fogadták el, túl alacsonynak találták a kínált vételárat. A hidegháború végével a vállalat döntési helyzetbe került, vagy nyitnak új piacok felé, vagy be kell zárniuk néhány részleget. Ekkor érkezett a Lockheed ajánlata a vállalatok fúziójára.
Nyolc hónappal korábban Les Aspin hadügyminiszter bejelentette a legnagyobb védelmi beszállítók képviselőinek, hogy a Pentagon drasztikus költségvetési megszorításokat tervez. Ezen a megbeszélésen figyelt fel egymásra a Lockheed és a Martin Marietta, mint lehetséges partnerek. Mindkét vállalat hasonló gyökerekkel rendelkezett a repülés korai időszakából, és a gazdasági megszorítás megoldását is hasonlóan látták, a részlegek bezárása és eladása helyett a bővítésben.
A fúzió 1995. március 15-én hivatalosan is létrejött az Egyesült Államok második és harmadik legnagyobb védelmi beszállítója között. A Lockheed a Martin Marietta Maryland-i székházába költözött. Az egyesüléssel a Lockheed Martin lett az amerikai védelmi minisztérium legnagyobb informatikai és kiképzőprogram beszállítója.
Űripar
1998-re a Lockheed Martin kifejlesztett egy új, könnyebb üzemanyagtankot az űrsiklóhoz (mintegy 8 tonnával), mely lehetővé tette a Nemzetközi Űrállomás nehéz elemeinek felbocsájtását. A Lockheed gyártotta az űrállomás négy pár nagy napelemtábláját, hőcserélőjét, szennyezettség ellenőrző rendszerét (Trace Containment Control System) és légtisztító berendezéseit is.
GPS IIR és III
- GPS IIR és GPS IIR-M[2]
A Lockheed 12 darab GPS IIR műholdat tervezett és épített, majd a légierő megbízásából további 8 GPS IIR-M típusút. Az első IIR műholdakat 1997-ben bocsájtották fel, az első IIR-M-et 2005-ben. 2020-ra a működő GPS műholdak nagyjából 60%-át teszik ki a IIR típusok.
- GPS IIIA és GPS IIIF[2]
A GPS műholdak újabb generációját a Lockheed Martin gyártja, 32 darab GPS III, valamint a fejlettebb GPS IIIF modellekre van szerződése. Gyártásuk a külön erre a célra, 2011-ben épült összeszerelő-csarnokban folyik Denver közelében.
Az első GPS III műholdat (GPS III SV01) 2018. december 23-án állították pályára egy Falcon 9 rakétával, a floridai Cape Canaveral Űrközpontból.[3]
Szervezete
- Lockheed Martin Space Systems
- Lockheed Martin Canada
- Skunk works
- Sikorsky Aircraft
Vegyesvállalatok
- International Launch Services (ILS), a Hrunyicsev Gépgyárral és az RKK Enyergijaval közösen. 2006-ban a Lockheed eladta a részét a közös vállalkozásból, az Atlas V rakétára vonatkozó jogait megtartotta.
- United Launch Alliance (ULA), a Boeinggel közösen
Gyártmányai
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f1/Lockheed_C-130_Canadian_Air_Force_%2822333914200%29.jpg/260px-Lockheed_C-130_Canadian_Air_Force_%2822333914200%29.jpg)
Katonai repülőgépek
- C–130J Super Hercules
- AC–130
- FB-22 Strike Raptor
- F–22 Raptor
- F–35 Lightning II
- SR–72
- X–33
Fegyverrendszerek
Űrjárművek
- Atlas V hordozórakéta
- Orion űrhajó
- Juno űrszonda
- MAVEN űrszonda
- OSIRIS-REx űrszonda
- InSight robotszonda
- Mars Global Surveyor
- Mars Reconnaissance Orbiter
- Mars Odyssey
- Phoenix űrszonda
Jegyzetek
- ↑ a b c d Lockheed Martin Corporation 2019 Annual Report (angol nyelven) (pdf). Lockheed Martin Corporation, 2020. (Hozzáférés: 2020. április 5.)[halott link]
- ↑ a b GPS Satellites (angol nyelven). lockheedmartin.com. (Hozzáférés: 2020. április 5.)
- ↑ You Are Here: First Lockheed Martin-Built Next Generation GPS III Satellite Responding To Commands (angol nyelven). lockheedmartin.com, 2018. december 23. (Hozzáférés: 2020. április 5.)
Források
- A Lockheed Martin weboldala (angol nyelven)
- Innovation With Purpose – Lockheed Martin’S First 100 Years (pdf) (angol nyelven), Bethesda: Lockheed Martin Corporation (2013). ISBN 9781882771394. Hozzáférés ideje: 2019. szeptember 10.
Hadtudományi portál
USA-portál