NIMBUS–3
![]() | Ez a szócikk vagy szakasz lektorálásra, tartalmi javításokra szorul. A felmerült kifogásokat a szócikk vitalapja részletezi (vagy extrém esetben a szócikk szövegében elhelyezett, kikommentelt szövegrészek). Ha nincs indoklás a vitalapon (vagy szerkesztési módban a szövegközben), bátran távolítsd el a sablont! Csak akkor tedd a lap tetejére ezt a sablont, ha az egész cikk megszövegezése hibás. Ha nem, az adott szakaszba tedd, így segítve a lektorok munkáját! |
![]() | Ez a szócikk egy műholdról szól. Hasonló címmel lásd még: Schempp-Hirth Nimbus–3. |
NIMBUS–3 | |
![]() | |
Űrügynökség | |
Gyártó | RCA Corporation |
Típus |
|
Indítás dátuma | 1969. április 14. |
Indítás helye | Vandenberg Space Force Base Space Launch Complex 2 East |
Hordozórakéta | Thorad-Agena D |
Tömeg | 576 |
Pálya | Poláris pálya |
COSPAR azonosító | 1969-037A |
SCN | 03890 |
Sablon • Wikidata • Segítség |
NIMBUS–3 (görögül: felhő) amerikai második generációs meteorológiai műhold a Nimbus programból.
Küldetés
Feladata, második generációs meteorológiai műholdként méréseivel stabil adatszolgáltatást biztosítani a katonai felhasználáson túl a Nemzeti Óceán- és Légkörkutatási Hivatal (NOAA) részére.
Jellemzői
Tervezte és építette a NASA. Társ műholdja a Secor–13 geodéziai műhold.
Megnevezései: NIMBUS–3; NIMBUS B2; COSPAR:1969-037A. Kódszáma: 3890.
1969. április 4-én a Vandenberg légitámaszpontról az LC–2E (LC–Launch Complex) jelű indítóállványról egy Thor–Agena hordozórakétával állították alacsony Föld körüli pályára (LEO = Low-Earth Orbit). Az orbitális egység pályája 107,29 perces, 100,08 fokos hajlásszögű, elliptikus pálya perigeuma 1090 kilométer, az apogeuma 1134 kilométer volt.
Háromtengelyesen stabilizált műhold (plusz vagy mínusz 1 fok), Föld felé néző részének átmérője 1,5, a felette elhelyezett kúpos alakú tartószerkezet magassága 3 méter. Tömege 575 kilogramm. A fedélzetén elhelyezett széles látókörű kamerák felvételeit digitalizálták, tárolták, földi parancsra az adatokat a földi információs központba továbbította. A méréseket az elektromágneses spektrum különböző hullámhosszain, főleg látható és infravörös hullámhosszon végezte. A felhőkön és felhőrendszereken, a hőmérséklet változásokon, a viharok kialakulásán- és figyelemmel kísérésén, a páratartalom mérésén, a sugárzási tartományok ellenőrzésén kívül megfigyelték a városok fényszennyezéseit, környezetváltozásait, tüzeket, homok- és porviharokat, hó- és jégtakarót, óceáni áramlatokat és más környezeti folyamatokat.
Szerkezete
- parancsfogadó antenna,
- Nap-kereső szenzor,
- horizontkereső,
- Nap-detektor, a napelemtáblák beállításához,
- kettő napelemtábla,
- műszeres egység,
- APT-kamera,
- S-sávú antenna,
- közepes felbontású infravörös sugárzásmérő (MRIR),
- VHF-kamera,
- nagy felbontású infravörös sugárzásmérő,
- szoláris ultraibolya sugárzást mérő monitorral (MUSE),
- infravörös sugárzásmérők adatrögzítője,
- adattovábbító antenna,
- hőmérséklet-szabályozó zsaluk,
- vázszerkezet,
- helyzetszabályozó hideggázrakéta-fúvókák,
1972. január 22-én technikai okok miatt befejezte szolgálatát. A légkörbe történő belépésének ideje ismeretlen.
Források
- Űrhajózási lexikon. Főszerk. Almár Iván. Budapest: Akadémiai – Zrínyi. 1981. ISBN 963 05 2348 5
- Demeter György: Űrhadviselés, 1984. Budapest, Zrínyi Katonai Kiadó – ISBN 963 326 175 9
Külső hivatkozások
- NIMBUS–3. lib.cas.cz. [2013. október 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. március 2.)
- NIMBUS–3. nasa.gov. (Hozzáférés: 2014. március 2.)
- NIMBUS–3. astronautix.com. [2014. január 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. március 2.)
- NIMBUS–3. astronautix.com. (Hozzáférés: 2014. március 2.)
Elődje: | Nimbus-program | Utódja: |
Csillagászatportál
Hadtudományi portál