Pelsőczy László
Pelsőczy László | |
![]() | |
2007-ben | |
Született | 1947. július 9. (77 éves)[1] Kiskunlacháza |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | magyar |
Házastársa | Szentesi Nóra |
Gyermekei | Pelsőczy Réka, Pelsőczy Petra, Pelsőczy Luca[2] |
Foglalkozása | színész |
Iskolái | Színház- és Filmművészeti Főiskola (–1972) |
Színészi pályafutása | |
Az adatok megjelenítéséhez kattints a cím mellett található „[kinyit]” hivatkozásra. | |
Aktív évek | 1968– |
Híres szerepei |
|
Tevékenység | színész |
| |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Pelsőczy László témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Pelsőczy László[Mj. 1] (Kiskunlacháza, 1947. július 9. –) magyar színművész, a Nemzeti Kamara Színház örökös tagja.
Repertoárjában szerepelnek musicalek, operettek, tragédiák, vígjátékok, tévésorozatok, valamint önálló estek és gyermekelőadások. Egyik legismertebb szerepe az István, a király címszerepe – Varga Miklós énekhangjával – Szörényi Levente–Bródy János rockoperájában.
Fiatalkora, tanulmányai, családja
1947. július 9-én született Kiskunlacházán.[3] Édesanyja könyvelő-gazdasági vezető, édesapja matematika-fizikatanár volt. Az általános iskolát szülőfalujában kezdte, ahonnan a szigetszentmiklósi 2. számú iskolába került, mivel édesapjának utóbbi, éppen nyitás előtt álló intézményben igazgatóhelyettesi állást ajánlottak fel.[4] Az iskola mellett részt vett nemcsak az édesapja vezette fizika- és csillagászszakkör munkájában, de állandó szereplőjévé vált az irodalmi színpadnak és a szavalóversenyeknek is.[3][4]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0b/Laszlo_Pelsoczy%27s_Passport_photo.jpg/150px-Laszlo_Pelsoczy%27s_Passport_photo.jpg)
A középiskolát Ráckevén az Ady Endre Gimnáziumban végezte el. Színészi képességeit a Színművészeti Főiskolán szerette volna kibontakoztatni, de mivel nem sikerült bejutnia, kis kitérővel (repülőgép rádió-lokátor műszerészi vizsgát tett,[5] amit nem sokkal később üvegtechnikusi vizsgával társított, miközben barátaival Szigetszentmiklóson beatzenekart alapított.[4]) A Nemzeti Színház stúdiójában kezdett színészetet tanulni 1968-ban, és 1972-ben végzett (osztály- illetve évfolyamtársai voltak többek között: Andorai Péter, Barbinek Péter, Lázár Katalin, Maróti Gábor, Sáfár Anikó, Trokán Péter, Usztics Mátyás,[6]
Nős, felesége Szentesi Nóra lakberendező,[7] a Lakberendezők Országos Szövetségének elnöke volt 2004–2010 között.[8]
Legidősebb leánya Réka,[9] édesapja példáját követve szintén színészi pályán mozog, a budapesti Katona József Színház színésze és rendezője.[4][10] Legkisebb leánya, Luca szintén a színművészeti pályát választotta. Táncművészeti tanulmányai befejeztével a Marosvásárhelyi Művészeti Egyetem színész szakán szerzett diplomát 2019-ben[11] Már gyermekkorában is többször is (Négyszögletű kerek erdő film[12] és színházi[13] változatában, valamint a Vándor mondóka előadásban[14]) szerepelt együtt édesapjával.
Pályafutása
A Nemzeti Színházból a Huszonötödik Színházhoz (1978-ban a Déryné Színházzal fuzionált Népszínház – Várszínház) került (1971), amely akkoriban az első hivatásos avantgárd társulat volt. A Fényes szelekben debütált,[15] de itt játszotta el első jelentősebb főszerepeit Kőmíves Kelementől (Kőmíves Kelemenné balladája) Rómeóig (Rómeó és Júlia). A Békés Megyei Jókai Színházban (1981–1983) egyebek mellett operettekben is játszott mint táncos komikus, és itt lépett fel először musicalekben is. 1983-ban Novák Ferenc hívására a Néphadsereg Művészegyütteséhez szerződött.”[15]
1980-ban részese volt a József Attila 75. születésének évfordulójára készült Csak ami nincs című előadásnak.[16]
1983-ban megkapta az István, a király rockopera címszerepét, amit eljátszhatott a Királydombon, a Szegedi Szabadtéri Játékokon és filmen is.[17] Pelsőczy énekhangját Varga Miklós kölcsönözte.[18] A szerep és a hozzá társuló idea kihatással lett további pályafutására. A 2004 októbere óta rendszeresen előadott Sorsidéző – Ezeréves magyar Ámen címen futó önálló estjében Szent István látomásaként fürkészi a magyar történelmet az államalapítástól napjainkig.[19]
2002-ben részt vett a Nemzeti Kamara Színház megalapításában,[5] amelyben 2004 óta Usztics Mátyás igazgató döntése alapján örökös tag.[20] Emellett több színházzal és társulattal is dolgozik párhuzamosan: az Evangélium Színházzal,[21] a Lőrinci Színpaddal[22] és a Soproni Petőfi Színházzal.[23]
Jelentősebb külföldi fellépései közül Belgrád,[24][25] Berlin,[26][27] Bordeaux,[25] Brescia,[26] Drezda,[27] Helsinki,[24] Lodi,[26] Milánó,[26] Schwerin,[26] Újvidék[24] és Wrocław [26] a 25. Színházban töltött időszaka alatt volt,[28] míg a Kamaraszínházzal fellépett Erdélyben, Csángóföldön, Horvátországban, Szlovéniában, Szlovákiában is.[29] Az európai kontinensen kívül volt előadása Venezuelában, Caracasban,[30] Kanadában.[31] A szerepek mellett, 1991 óta társtulajdonosa és egyik vezetője a Saxon Reklámiroda és Kommunikációs Ügynökségnek.[32]
A színészet mellett egy ideig labdarúgó-menedzserként is aktívan tevékenykedett, valamint elnökségi tagja volt a SZÍDOSZ-nak, azaz a Színházi Dolgozók Szakszervezetének.[5][33] A 2018 tavaszán alakult Új Nemzeti Kamara Színház alapítója, színész-igazgatója.[34]
Munkássága színpadon
Jelentősebb színházi szerepei
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2a/25._Sz%C3%ADnh%C3%A1z_-_V%C3%B6r%C3%B6s_zsolt%C3%A1r.jpg/250px-25._Sz%C3%ADnh%C3%A1z_-_V%C3%B6r%C3%B6s_zsolt%C3%A1r.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e8/R%C3%B3me%C3%B3_%C3%A9s_J%C3%BAlia%2C_1978-ban.jpg/250px-R%C3%B3me%C3%B3_%C3%A9s_J%C3%BAlia%2C_1978-ban.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2e/Jelenet_Az_ember_trag%C3%A9di%C3%A1ja_c%C3%ADm%C5%B1_sz%C3%ADndarabb%C3%B3l.jpg/250px-Jelenet_Az_ember_trag%C3%A9di%C3%A1ja_c%C3%ADm%C5%B1_sz%C3%ADndarabb%C3%B3l.jpg)
- Nemzeti Színház
- 1964. október 2.: Madách Imre – Major Tamás: Az ember tragédiája/ Negyedik tanuló (szerepátvétel 1969-től)[35]
- 25. Színház
- 1971. november 25.: Hernádi Gyula – Jancsó Miklós: Fényes szelek[36][37]
- 1972. április 28.: Gyurkó László – Szigeti Károly: Szerelmem, Elektra/ Csepűrágó[38]
- 1973. január 18.: Gyurkó – Berek Kati: A búsképű lovag, Don Quijote de la Mancha szörnyűséges kalandjai és gyönyörűszép halála / Elhagyott szerető, Kalmársegéd, Csapos, Ficsúr[39][40]
- 1973. április 26.: Hernádi – Szigeti: Utópia I. rész: Falanszter / Fidel Sut, Chase[41]
- 1973. október 11.: Hernádi – Jancsó: Vörös zsoltár[42]
- 1974. március 7.[43] (vagy 14.[44]): Iglódi István – Szigeti: M-A-D-Á-C-H[43][44]
- 1975. március 14.: Gyurkó – Szigeti: Kőmíves Kelemenné balladája/[45] Kőmíves Kelemen (II. szereposztás)[46]
- 1975. szeptember 23.: Molière – Örkény István – Iglódi: Zsugori uram telhetetlen, fösvény ember/ András[46][47]
- 1975. november 20.: Kurt Bartsch: A has /[48] munkás[49]
- 1976. április 18.: Shakespeare – Szigeti: Lear király/ Burgundia hercege[50][51][52]
- 1977. április 7.: Arthur Kopit – Szigeti: Indiánok/ John Grass[53][54]
- Dunaújvárosi Kamaraszínpad
- Bertolt Brecht – Iglódi: Mahagonny város tündöklése és bukása[55]/ Sziklaöklű Joe[56]
- Népszínház
- 1978. február 13.: Hernádi – Szigeti: Bajcsy-Zsilinszky Endre/ Bajcsy-Zsilinszky Gábor[57]
- 1978. február 14.: Edward Albee – Ruszt József: Homokláda/ Fiatalember, avagy a halál angyala[58]
- 1978. február 14.: Remenyik Zsigmond – Petrik József: Pokoli disznótor/ Első vándorló[59]
- 1978. szeptember 15.: Shakespear – Ruszt: Rómeó és Júlia/ Rómeó[60]
- 1979. november 10.: Füst Milán – Gábor Miklós: Negyedik Henrik király[52]/ Hohenstaufen tisztje/ Első és második szolga az ifjú Henrik táborában/ Harmadik mulató úr[61]
- 1980. január 25.: Horace McCoy – Iglódi: A lovakat lelövik, ugye?/ George[62]
- 1980. március 21.: Lucian Blaga – Dinu Cernescu: A bálványok ledőlnek[63]
- 1980. május 17.: Molière – Szinetár Miklós: Don Juan, avagy a Kőszobor lakomája/ Ibolya[64]
- 1980. november 14.: Shakespeare – Vámos László: A vihar/ Francisco[65]
- 1981.március 20.: Robert Graves – Iglódi: Én, Claudius/ Germanicus[66]
- Játékszín
- 1978. október 22.: Surányi Ibolya – Novák János: Vándor-móka[67]
- Békés Megyei Jókai Színház
- 1981. október 23.: Shakespeare – Rencz Antal – Ungár Tamás: Tévedések vígjátéka (musical)/ Syracusai Antipholus[68]
- 1981. december 1.: Molnár Gál Péter és Udvaros Béla – Udvaros: Csipetnyi csabai show[69]
- 1981. december 18.: Jókai Mór – Sík Ferenc: Barangok/ Szigfrid, Barang Izsó báró fia[70]
- 1982. február 19.: Darvas József – Giricz Mátyás: Vízkereszttől-Szilveszterig/ Józsi[71]
- 1982. április 2.: Szakonyi – Illés: Hongkongi paróka/ Zombori Ottó[72]
- 1982. május 7.: Földes Imre – Ábrahám Pál – Udvaros: Viktória (nagyoperett)/ Miki, Viktória öccse[73]
- 1982. július 15.: Csukás – Rencz: Gyalogcsillag/ Fecskefiú[74]
- 1982. október 16.: Arthur Schnitzler – Halasi Imre: Körtánc/ A fiatalúr[75]
- 1982. november 16.: Békés – Miszlay: Próbakő (monodráma)[76]
- 1983. január 8.: többen – Ungár: Vállalkozni tudni kell (kabaré)[77]
- 1983. január 28.: Edmond Rostand – Rencz – Victor: Cyrano (musical)/ De Neuville Christian[78]
- 1987. május 8.: Mészöly – Balogh Gábor: A szélhámoskirály (zenés játék)/ Én, Strassnoff Ignác, szélhámoskirály (mint vendég)[79]
- Gyulai Várszínház
- 1982. július 23.: Jékely Zoltán – Iglódi: Oroszlánok Aquincumban/ Septimus[80]
- Vörösmarty Színház
- 1986. október 31.: Alexandre Dumas – Mrsán János A három testőr/ D`Artagnan, testőr[81]
- Veszprémi Petőfi Színház Gyermekszínháza
- 1989. november 19.: Veress Miklós – Márai Enikő – Vándorfi: Égimódi csavargó (mese-musical)/ Nefészjankó[82]
- Honvéd Együttes
- Galán – Rossa: A has/ Az építésvezető
- Nemzeti Kamara Színház
- 2003. március 15.: Usztics Mátyás:[Mj. 2] Petőfi nem alkuszik![83]
- 2004. október 24.: Polgár András – Usztics: Húsdaráló[84]/ Babos Géza, védő[85]
- 2008. január 18.: Thész János – Usztics: Kötéltánc/ Író[86]
- 2008. április 25.: Polgár – Usztics: A pesti beteg/ dr. Vass Tibor[87] főorvos[88]
- 2008. május 30.: Lázár Ervin – Usztics: A négyszögletű kerek erdő/ Bruckner Szigfrid[13]
- 2008. november 7.: Szép Ernő – Gali László: Május/ Az öngyilkos[89]
- 2008. november 18.: Usztics: Síppal, dobbal, nádi hegedűvel[90]
- 2009. május 13.: többen – Usztics: Süss fel nap![91]
- 2009. február 20.: Bilisics Márton – Szabadhegyi Mihály – Usztics: Kocsonya Mihály házassága[92]/ Berbenczey[93]
- Usztics: Tánc-Képes Krónika[94]
- Usztics: Perújítás (zenés irodalmi összeállítás Wass Albert műveiből)[95]
- Nevesincs Színház
- 2005. november 24.: Rencz – Rencz: Intés az őrzőkhöz[96]
- Ericsson Stúdió
- 2006. február 17.: Csongrádi Kata – Árvai Béla: Nofretéte-akció/ René[97] (Az előadás megjelent hanghordozón is Csoda az élet címen.[4][98])
- Tivoli Színház
- Énekelj Déryné!/ Vörösmarty Mihály
- A nő hétszer/ Andrássy Gyula, Vörösmarty, Germán Gyula
- Lőrinci Színpad[99]
- Tunyogi István: Kódorgás az irodalom körül (zenés irodalmi összeállítás)[56]
- Tunyogi: A három jószívű rabló / Kasper[100]
- Alan Alexander Milne – Karinthy Frigyes – Tunyogi: Micimackó/ Füles[101]
- Jékely: Az aranyszőrű bárány
- Kodály Zoltán: Háry János
- Kacsóh Pongrác – Heltai Jenő – Petőfi Sándor: János vitéz
- Fazekas Mihály: Lúdas Matyi
- Evangélium Színház
- 2012. március 25. (szeptember 22-től vendégjáték a Soproni Petőfi Színházban[102]): Bornemisza Péter – Katona Imre: Magyar Elektra[103][104]/ Aegistus királ[105]
- Madách – Udvaros: Az ember tragédiája/ Az Úr/Lucifer[106]
- Vallomások a Füves könyvből - Márai temploma[107]
- Sík Sándor – Pataki András: István király/ István[106][108]
- Gergely Theatre
- 2012. november 17.: Miroslav Horníček – Gergely Róbert: Két férfi sakkban/ Giacomo[109]
- Szántó Armand – Szécsén Mihály – Gergely: Paprikás csirke[110]
- Némedi-Varga Tímea: A Császár új ruhája[111]
- Gergely: Paprikáscsirke avagy Stex és New York/ Kovács professzor, orvos[111][112]
- Detre Annamária Meseszínháza
- népmese nyomán Kovács Éva Rebecca – Detre Annamária: A hencegő nyúl/ Medve apó[113]
- népmese nyomán Kovács – Detre: A kiskakas gyémánt félkrajcárja/ Török szultán[114]
- népmese nyomán Detre – Detre: Buták versenye/ Ember[114]
- Harris – Detre – Detre: Hol terem a Görbe Körte?/ Róka[114]
- népmese nyomán Detre – Detre: Jófonó Zsuzsika/ Udvarmester[114]
- Vendégjátékok
- Riviere – Szántó – Szécsén: Itt van Amerika! (zenés játék)/ Guszti, az inas[115]
- Leigh – Wassermann: La Mancha lovagja/ Don Quijote-Cervantes[5]
- Szörényi Levente – Bródy János: István, a király (rockopera)/ István[4]
- Nyirő József: Jézusfaragó ember[4]
- A humor nagyágyúi - Kellér Dezsőre emlékezünk[116]
- Fazekas Lajos: Süt a Nap (irodalmi összeállítás gyermekeknek)[117]
- Victor – Koltay Gábor: Itt élned, halnod kell (zenés történelmi játék)[118]
Önálló műsorai
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e6/Pels%C5%91czy_L%C3%A1szl%C3%B3_az_Ezer%C3%A9ves_Magyar_%C3%81men.jpg/250px-Pels%C5%91czy_L%C3%A1szl%C3%B3_az_Ezer%C3%A9ves_Magyar_%C3%81men.jpg)
Több önálló műsora is van, amelyek közül a legismertebb a Sorsidéző – Ezeréves magyar Ámen című zenés, hazafias irodalmi-történelmi műsor, amely tulajdonképpen az István, a király alapjául is szolgáló, Boldizsár Miklós Ezredforduló című művének alapjaira épül.[119] Korábban Ezeréves ámen címen volt ismert. Ennek szerzője Győri Magda.[120] A mű rendezője Szentesi Nóra. A műsorban az István, a király című rockoperában megfogalmazott gondolatok mintegy továbbgondolásával a magyarok ezeréves történelme elevenedik meg.[121]
A 25. Színházban közreműködője volt Novák János vonósnégyessel, fafúvósokkal, férfi, női kórussal, rézfúvós magnóbejátszásokkal, déli harangszóval bemutatott Ady-estjének.[122]
Ady-műsorával, saját magát kíséri gitárral, iskolákban is fellépve.[123]
További önálló műsorainak is ő maga a szerkesztője:
- Ifjú szívekben élek (rendhagyó irodalomóra Ady Endre költészetéről)[124]
- Hull a levél a fáról (József Attila versekből összeállított önálló est versekkel, dalokkal)[125]
- Család-dal-közelben[126]
- Vándor-mondóka: (gyermekműsor)[125]
- Szabadság, szerelem (versek, énekek Petőfitől, Petőfiről)[127]
Filmes és tévés szerepek
Filmszerepek
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d3/Pels%C5%91czy_L%C3%A1szl%C3%B3_fortepan_125570.jpg/200px-Pels%C5%91czy_L%C3%A1szl%C3%B3_fortepan_125570.jpg)
Bemutató | Cím | Szerep | Rendező | Forrás |
1971 | Prés | levente | Maár Gyula | [128] |
Még kér a nép | szocialista lázadó | Jancsó Miklós | [129] | |
1974 | Szerelmem, Elektra | Agamemnón | Jancsó Miklós | [56][130] |
1981 | Brutus | patrícius | Iglódi István | [131] |
1982 | Megáll az idő | Gábor hangja[Mj. 3] | Gothár Péter | [132] |
1983 | Tizenhat város tizenhat leánya | Lubomirszky herceg | Katkics Ilona | [133] |
1984 | István, a király | István | Koltay Gábor | [134] |
1986 | A fantasztikus nagynéni | Szúnyog elvtárs | Katkics Ilona | [135] |
2007 | Négyszögletű kerek erdő | Bruckner Szigfrid | Usztics Mátyás | [12] |
Továbbá szerepet kapott a Csonka délibáb[136] című filmben, valamint feltűnik a neve a Baleset című film stáblistáján.
Sorozatszerepek, egyéb televíziós munkák
Több sorozatban is feltűnt. Ilyen az 1982-ben bemutatott, tizenhat részes Liszt Ferenc című televíziós sorozat, amelyben Thomán István zongoraművészt jelenítette meg,[137] a Szomszédok (előbb Bernát nyomozóként, majd Pittner nyomozóként),[138] valamint a Kisváros, aminek egyik epizódjában (Madarak útján) egy Gordai Miklós nevű magyar származású amerikai gengszter (álnevén Greg Littmond) figuráját alakította.[139] 1989-ben egy Magyarországon forgatott, amerikai sorozatnak egyik részében játszott el egy pincért. A sorozat címe: A Fine Romance, az epizódé: South by southeast, a rész rendezője David Tucker[140] A Fürkész történeteinek négy részében A csokoládé,[141] A naptár,[142] Arany! Arany![143] Utópia[144]) több szerepet is eljátszott.[145]
Úgynevezett napi sorozatokban is feltűnik. A Barátok közt és a Szeress most! sorozatokban is orvost személyesített meg. Előbbiben egy onkológust, utóbbiban főorvost dr. Héja Zoltán néven.[56] A Jóban Rosszban pedig polgármestert. 2013-ban a TV2 csatornán futó Családi titkok sorozat Egy jó ember című részében kétgyeremekes, milliomos családfőt alakított.[106]
Három, televízióban futó (Sírjaik hol domborulnak?[146] Hol-mi?[147] és Sportfogadó[56]) műsorban volt műsorvezető.
Hanghordozók
- 1987.: Csillagtalan ég[4]
- 2006.: Csoda az élet! Nofretéte (musical)[4]
- 2007.: Sorsidéző – Ezeréves Magyar Ámen[4]
Kritikák
Fábri Péter a Magyar Ifjúságban (1983. szeptember 2.) közölt cikkében olvasható véleménye:„ Mindazonáltal Pelsőczy játéka és Varga Miklós énekhangja tökéletesen idomultak egymáshoz...”[148]
A Képes Újság 1983. szeptember 10.-i számában Ligeti Nagy Tamás cikkében többek között az alábbiakat írja: „Pelsőczy Lászlót – [...] – még sokáig István királyként emlegetik majd.”[149]
Társadalmi tevékenységei és említései a populáris kultúrában
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/60/Moln%C3%A1r_Imre_mint_Varga_Mikl%C3%B3s.jpg/150px-Moln%C3%A1r_Imre_mint_Varga_Mikl%C3%B3s.jpg)
- Az Irigy Hónaljmirigy 2007-es, szilveszteri műsorában, többek között, A Társulat produkciót is parodizálta, amelynek egyik jelenetében Varga Miklós (Molnár Imre) énekel az István, a király rockoperából. Bemutatója után a szervező közli vele: „Minden nagyon rendben van. Nincsen semmi probléma. [...] A szerep a tiéd. De az a kérdésünk, hogy elvállalnád-e úgy, hogy a Pelsőczy Laci hangjára tátognál, háttal?”[150]
- Egyike volt a Várnai Péter esperes-plébános kezdeményezésére megszületett, a világ magyarságát megszólító,[151] valamint az Összefogás a Duna Televízióért nyílt levelek aláíróinak.[152]
- 2007. július 9-én a házigazdája volt a Szörényi Levente által alapított első Árpád-pajzs-átadónak a Hagyományok Házában, ahol az érdeklődök köszöntése mellett Juhász Gyula gondolatait elevenítette fel.[153]
Megjegyzések
- ↑ Vezetéknevét egyes helyeken hibásan Pelsőcziként közlik.
- ↑ Szerkesztő-rendező
- ↑ Gábor szerepét Pauer Henrik alakította
Hivatkozások
- ↑ Discogs (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ Archivált másolat. [2024. április 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2024. április 2.)
- ↑ a b Szigetszentmiklósi József Attila Általános Iskola és Alapfokú Művészeti Iskola. DigiÉvkönyv.hu. [2017. december 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. május 18.)
- ↑ a b c d e f g h i j Pelsőczy László. [2016. március 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. május 18.)
- ↑ a b c d Pelsőczy László. Hübners. [2013. november 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. május 25.)
- ↑ Medveczky Attila: Az értéknélküliség kora. Függetlenség a szellemi önvédelem lapja, 2010. augusztus 20. [2015. június 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 17.)
- ↑ Szentesi Nóra: Flat Art2000 Lakásművészeti Stúdió / Szentesi Nóra lakberendező. Flat Art2000 Lakásművészeti Stúdió. [2011. február 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 22.)
- ↑ LOSZ Elnökség - 2010. Lakberendezők Országos Szövetsége. [2011. február 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 21.)
- ↑ Tóth Berta: Mint egy Jedi lovag / Interjú Pelsőczy Rékával. Katona József Színház. [2015. május 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 21.)
- ↑ Pelsőczy Réka. Katona József Színház. [2011. november 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 21.)
- ↑ .http://ujnemzeti.hu/pelsoczy-luca-melinda/
- ↑ a b Négyszögletű kerek erdő. Port.hu. [2013. március 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. március 10.)
- ↑ a b A négyszögletű kerek erdő. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2017. augusztus 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Tóth Berta: A Ferencvárosi nyár júliusi gyerekprogramjai. Katona József Színház, 2011. május 1. [2016. március 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. augusztus 19.)
- ↑ a b Koltay (1984), 55. old.;
- ↑ Megemlékezés József Attila születésének 75. évfordulóján "Csak ami nincs." címmel. Petőfi Irodalmi Múzeum. [2016. március 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. június 6.)
- ↑ Koltay (1984), 56. old.;
- ↑ BuL: Felkelt a napunk: 30 éves az István, a király. Magyar Nemzet, 2013. augusztus 18. [2017. december 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. december 20.)
- ↑ Sorsidéző / Ünnepi műsor a Pódiumon. Színház.hu, 2006. augusztus 18. [2017. december 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Pelsőczy László. Nemzeti Kamara Színház. [2008. június 25-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Sorsidéző / Ünnepi műsor a Pódiumon. Evangélium Színház. [2010. október 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 21.)
- ↑ Színészek. Lőrinci Színpad Gyermek és Ifjúsági Színház. [2016. március 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. május 3.)
- ↑ Pelsőczy László. Soproni Petőfi Színház. [2014. június 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. augusztus 31.)
- ↑ a b c Koltay–Majoros–Turányi (1999), 26. old.;
- ↑ a b Koltay–Majoros–Turányi (1999), 27. old.;
- ↑ a b c d e f Koltay–Majoros–Turányi (1999), 28. old.;
- ↑ a b Koltay–Majoros–Turányi (1999), 29. old.;
- ↑ Koltay–Majoros–Turányi (1999), 45. old.;
- ↑ Tóth Tamara: ...a szemedbe néztem, s zendült egyet a szűvem, ebből tudtam, hogy te jó ember vagy.... Pápa Ma, 2009. október 9. [2015. szeptember 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Sombor Judit: Az utolsó koncert Caracasban. Új Tükör, (1988. május 8.) 36–37. o.
- ↑ Eseménynaptár. Krónika, (1987. február 1.) 32. o.
- ↑ Pelsőczy László: Pelsőczy László. Saxon Reklámiroda és Kommunikációs Ügynökség, 2009. október 9. [2009. szeptember 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. június 22.)
- ↑ Színházi Dolgozók Szakszervezete / Elnökség. Színházi Dolgozók Szakszervezete. [2013. szeptember 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. október 30.)
- ↑ ujnemzeti.hu
- ↑ Az ember tragédiája. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2024. április 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. május 13.)
- ↑ Koltay–Majoros–Turányi (1999), 32. old.;
- ↑ Fényes szelek. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2017. augusztus 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Koltay–Majoros–Turányi (1999), 33. old.;
- ↑ A búsképű lovag, Don Quijote de la Mancha szörnyűséges kalandjai és gyönyörűszép halála. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2015. január 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. március 19.)
- ↑ Koltay–Majoros–Turányi (1999), 34. old.;
- ↑ Koltay – Majoros – Turányi (1999), 34–35. old.;
- ↑ Koltay–Majoros–Turányi (1999), 35. old.;
- ↑ a b M-A-D-Á-C-H. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2017. augusztus 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. március 19.)
- ↑ a b Koltay–Majoros–Turányi (1999), 36. old.;
- ↑ Kőmíves Kelemenné. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2015. május 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ a b Koltay–Majoros–Turányi (1999), 37. old.;
- ↑ Zsugori uram telhetetlen, fösvény ember. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2015. május 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ A has. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2017. augusztus 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. március 19.)
- ↑ Koltay–Majoros–Turányi (1999), 38. old.;
- ↑ Koltay – Majoros – Turányi (1999), 39. old.;
- ↑ Lear király. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2024. április 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. május 19.)
- ↑ a b Füst Milán művei színpadon. Füst Milán Fordítói Alapítvány. [2015. július 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. május 19.)
- ↑ Koltay – Majoros – Turányi (1999), 40. old.;
- ↑ Indiánok. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2017. augusztus 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. március 19.)
- ↑ Mahagonny város tündöklése és bukása. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2015. szeptember 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. május 13.)
- ↑ a b c d e Pelsőczy László. Theater Online. [2015. május 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 17.)
- ↑ Bajcsy-Zsilinszky Endre. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2015. szeptember 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Homokláda. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2017. augusztus 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. március 19.)
- ↑ Pokoli disznótor. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2024. április 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. március 19.)
- ↑ Rómeó és Júlia. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2024. április 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. május 13.)
- ↑ Negyedik Henrik király. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2015. július 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. május 19.)
- ↑ A lovakat lelövik, ugye?. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2024. április 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. március 16.)
- ↑ A bálványok ledőlnek. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2015. július 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. május 13.)
- ↑ Don Juan, avagy a Kőszobor lakomája. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2017. augusztus 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. május 13.)
- ↑ A vihar. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2015. szeptember 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. március 16.)
- ↑ Én, Claudius. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2015. július 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Vándor-móka. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2017. augusztus 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Tévedések vígjátéka. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2017. augusztus 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Csipetnyi csabai show. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2015. július 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. május 13.)
- ↑ Barangok. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2017. augusztus 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Vízkereszttől-Szilveszterig. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2024. április 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 18.)
- ↑ Hongkongi paróka. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2024. április 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Viktória. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2024. április 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Gyalogcsillag. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2024. április 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Körtánc. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2024. április 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Próbakő. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2017. augusztus 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Vállalkozni tudni kell. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2017. augusztus 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. május 13.)
- ↑ Cyrano de Bergerac. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2024. április 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ A szélhámoskirály. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2015. szeptember 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Oroszlánok Aquincumban. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2015. július 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. május 13.)
- ↑ A három testőr. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2015. szeptember 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. május 13.)
- ↑ Égimódi csavargó. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2015. május 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ MTI: Nemzeti Kamaraszínház alakult. Magyar Hírlap, (2003. március 14.) 25. o.
- ↑ Húsdaráló. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2017. augusztus 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Usztics Mátyás és a Nemzeti Kamara Színház bérletes előadásai Harkányban. Jobbik Magyarországért Mozgalom. [2015. július 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2001. február 16.)
- ↑ Kötéltánc. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2024. április 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ A pesti beteg. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2017. augusztus 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ A pesti beteg. port.hu. [2015. július 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Május. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2017. augusztus 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Síppal, dobbal, nádi hegedűvel. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2017. augusztus 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Süss fel, nap!. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2015. július 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Kocsonya Mihály házassága. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2015. szeptember 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Kocsonya Mihály házassága. Nemzeti Kamara Színház. [2015. április 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Tánc-Képes Krónika. port.hu. [2016. március 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. június 6.)
- ↑ Perújítás. port.hu. [2014. november 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. június 6.)
- ↑ Intés az őrzőkhöz. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2015. július 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Nofretéte-akció. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2017. augusztus 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Csoda az élet. Csongrádi Kata. [2015. május 25-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Fotók az elmúlt 18 évad előadásaiból. Lőrinci Színpad. [2016. március 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 26.)
- ↑ A 2012/2013-as évadbemutatók / A három jószívű rabló. Lőrinci Színpad. [2018. július 31-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. május 20.)
- ↑ Pesti Zsibongó: Micimackó. [2015. július 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Bornemisza Péter: Magyar Elektra. jegymester.hu. [2015. július 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. március 19.)
- ↑ Magyar Elektra. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2024. április 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. május 13.)
- ↑ Magyar Elektra a magyar dráma napja alkalmából. Soproni Petőfi Színház, 2012. szeptember 19. [2015. július 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. március 19.)
- ↑ Magyar Elektra. Fidelio, 2012. május 3. [2015. július 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. március 19.)
- ↑ a b c Jálics Kinga: Madách remekművét elviszik a fiatalokhoz / Beszélgetés Pelsőczy Lászlóval (pdf). Keresztény élet, 2013. augusztus 11. [2017. augusztus 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. december 2.)
- ↑ Vallomások a Füves könyvből - Márai temploma. port.hu. [2016. március 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. július 13.)
- ↑ István király Sopronban. Soproni Téma, 2013. augusztus 15. [2013. december 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. augusztus 31.)
- ↑ Két férfi sakkban. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2015. július 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. május 13.)
- ↑ Paprikás csirke. port.hu. [2015. július 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. június 6.)
- ↑ a b Gergely Theátre / Produkciók. Gergely Theátre. [2016. január 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. augusztus 19.)
- ↑ Paprikáscsirke avagy Stex és New York. Pécsi Nyári Színház. [2022. július 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2024. április 4.)
- ↑ A hencegő nyúl. port.hu. [2015. július 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. május 13.)
- ↑ a b c d Detre Annamária Meseszínháza. Gyermek Színházi Portál. [2015. július 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. június 21.)
- ↑ Itt van Amerika!accessdate=2024-04-0419. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. [2024. április 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2024. április 4.)
- ↑ A humor nagyágyúi - Kellér Dezsőre emlékezünk. port.hu. [2016. március 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. június 6.)
- ↑ Süt a Nap. port.hu. [2016. március 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. június 6.)
- ↑ Itt élned, halnod kell. Országos Dokumentum-ellátási Rendszer. [2015. szeptember 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. június 29.)
- ↑ Réti Zsófia: Nekünk nyolcvan: közelítések a nyolcvanas évek magyar kulturális emlékezetéhez (korabeli stratégiák, populáris mítoszok és ezek továbbélései) (pdf). Debreceni Egyetem Bölcsészettudományi Kar Magyar Irodalom- és Kultúratudományi Intézet Irodalomtudományi Doktori Iskola, 2014 [2013. augusztus 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2024. április 4.)
- ↑ Győri Magda. Ars et Sanitas. [2017. január 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 17.)
- ↑ Gyáli Újság / Sorsidézõ szent István király napjának előestéjén / Ezeréves magyar ámen (pdf). Gyál Város Önkormányzata, 2007. szeptember 1. [2016. március 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. július 31.)
- ↑ Novák János: München. Criticai lapok. [2016. március 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. június 3.)
- ↑ Tengelyné Fábsits Katalin–Bottlik Judit: Ady - és egy szál gitár. Homoktövis Iskola, 2011. december 12. [2016. május 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. június 3.)
- ↑ Erdőkertes / Májusi programok (doc). [2015. május 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. március 16.)
- ↑ a b Dudásné Mester Judit–Molnár Árpádné: Szabolcs Híradó (pdf). Pusztaszabolcs Város Önkormányzata. [2018. július 31-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. május 17.)
- ↑ Pelsőczy László. [2024. április 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2024. április 4.)
- ↑ Irodalmi Szalon: „SZABADSÁG, SZERELEM” - Pelsőczy László irodalmi estje. Polgárok Háza, 2007. március 13. [2024. április 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. március 16.)
- ↑ Prés. Internet Movie Database. [2014. augusztus 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. március 10.)
- ↑ Még kér a nép. Internet Movie Database. [2010. január 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. március 25.)
- ↑ Pelsőczy László. Nemzeti Kamaraszínház. [2008. június 25-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Brutus. Internet Movie Database. [2013. július 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. március 10.)
- ↑ Megáll az idő. Internet Movie Database. [2016. április 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. június 6.)
- ↑ Tizenhat város tizenhat lánya. Animare TV Újság. [2018. május 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. május 27.)
- ↑ István, a király. Internet Movie Database. [2007. október 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. március 10.)
- ↑ A fantasztikus nagynéni. Internet Movie Database. [2016. április 16-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. július 24.)
- ↑ Emberi sorstragédiák a vásznon - Bemutatták a Csonka délibáb című játékfilmet. VEOL.hu, 2015. május 15. [2015. augusztus 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. augusztus 19.)
- ↑ Liszt Ferenc. Internet Movie Database. [2012. november 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Szomszédok. Internet Movie Database. [2009. augusztus 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. március 10.)
- ↑ Kisváros / Madarak útján. Internet Movie Database. [2012. április 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 17.)
- ↑ A Fine Romance / South by Southeast. Internet Movie Database. [2016. április 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 21.)
- ↑ Fürkész történetei: A csokoládé. Internet Movie Database. [2021. június 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Fürkész történetei: A naptár. Internet Movie Database. [2016. március 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Fürkész történetei: Arany! Arany!. Internet Movie Database. [2016. április 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Fürkész történetei: Utópia. Internet Movie Database. [2022. április 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Fürkész történetei. Internet Movie Database. [2016. március 25-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 16.)
- ↑ Sírjaik hol domborulnak?. Nemzeti Audiovizuális Archívum. [2016. március 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. augusztus 31.)
- ↑ Kenessei Orsolya: Így néznek ki most az István, a király sztárjai. Nemzeti Audiovizuális Archívum, 2009. augusztus 19. [2011. augusztus 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 17.)
- ↑ Koltay (1984), 50. old.;
- ↑ Koltay (1984), 51. old.;
- ↑ IHM - Szilveszter 2007 (video). TV2. [2016. március 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. január 19.)
- ↑ Kedves Magyar Barátaink! Jöjjenek haza!. Duna Televízió. [2016. március 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. május 18.)
- ↑ Összefogás a Duna Televízióért. Duna Televízió. [2012. július 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. május 21.)
- ↑ Frum Zsuzsa: Átadták az Árpád-pajzsokat az első hét "vezérnek". Hagyományok Háza, 2007. július 9. [2011. május 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. május 19.)
Források
- Koltay Gábor. István, a király. Ifjúsági Lap- és Könyvkiadó Vállalat (1984). ISBN 963-422-650-7
- szerk.: Karcsai Kulcsár István–Veress József: Magyar Filmkalauz / Negyven év száz magyar nagyjátékfilmje. Magyar Filmintézet-Magvető Könyvkiadó, 444., 587., 620–626. o. (1985). ISBN 963-14-0514-1
- szerk.: Koltay Gábor–Majoros József: Huszonötödik Színház / 1970-1977. Szabad Tér (1999). ISBN 963-9201-03-0
További információk
- Pelsőczy László a PORT.hu-n (magyarul)
- Pelsőczy László az Internetes Szinkronadatbázisban (magyarul)
- Pelsőczy László az Internet Movie Database-ben (angolul)
- Pelsőczy László a Színházi adattárban. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. (Hozzáférés: 2024. augusztus 31.)
Filmművészetportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap