Pipás Pista
![]() | Ez a szócikk vagy szakasz lektorálásra, tartalmi javításokra szorul. A felmerült kifogásokat a szócikk vitalapja részletezi (vagy extrém esetben a szócikk szövegében elhelyezett, kikommentelt szövegrészek). Ha nincs indoklás a vitalapon (vagy szerkesztési módban a szövegközben), bátran távolítsd el a sablont! Csak akkor tedd a lap tetejére ezt a sablont, ha az egész cikk megszövegezése hibás. Ha nem, az adott szakaszba tedd, így segítve a lektorok munkáját! |
Pipás Pista | |
![]() | |
Pipás Pista az 1930-as években | |
Született | Fődi Viktória 1882. február 23. Szeged |
Elhunyt | 1940. október 10. (58 évesen) Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | magyar |
Házastársa | Rieger Pál (1902–1910) |
Foglalkozása | bérgyilkosnő |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Pipás Pista, született: Fődi Viktória, névváltozat Földi Piroska (Szeged-Öttömös, 1882. február 23.[1] – Budapest, Kőbánya, 1940. október 10.[2][3]) férfiként élő bérgyilkosnő, a Szeged környéki tanyavilág legendás, mitikus figurája, életéről több egymásnak is ellentmondó legenda maradt fenn.
Fiatalkora
Nagy szegénységben élő családba született Fődi (Földy) Lukács földműves és Tombácz Mária (1855 – 1906. március 16.)[4] leányaként a szegedi tanyavilágban Szeged-Öttömös 255. szám alatt és gyakorlatilag az egész életét itt, illetve Tompa környékén élte le. A szabadkai Szent Teréz plébánián keresztelték 1882. február 24-én, keresztanyja Kohajda Istvánné Berki Veronika volt. Apja alkoholista volt, rendszeresen bántalmazta a családját. A felhalmozódó tartozások miatt a lányt 13 éves korában a család cselédnek, más források szerint pásztornak adta Turócszentmártonba, Sulák Mórichoz, ekkor szokott rá a pipázásra. A gazda állítólag rendszeresen megerőszakolta, egyes források szerint gyermeke is született; más forrás szerint nem ismert ezeket igazoló adat.[5] Sulák, elkerülendő a botrányt, hozzáadta a 19 éves lányt a helyi Rieger Pálhoz,[6] egy jómódú, nála 27 évvel idősebb gazdálkodóhoz,[7] akivel 1902. február 3-án Szegeden kötött házasságot.[8] Ekkor Átokháza 39. szám alatt lakott,[9] a házassági bejegyzés tanúsága szerint írástudatlan volt. Riegertől még öt gyermeke született, közülük azonban csak egy maradt életben. Rieger erőszakos ember volt, sokszor bántalmazta a feleségét. A legenda szerint megözvegyült, de a valóságban házasságukat a törvényszék 1910-ben jogerősen felbontotta.[10] Gyermeke sorsáról nincs információ.
Több más forrás szerint Rieger Pálnak az első feleségétől, Halász Erzsébettől (akivel Ludaspusztán esküdött)[11][12] született hat gyermeke, Fődi Viktória csak egy vagy két gyereket szült neki;[5][13] továbbá vélhetően nem is Sulák adta férjhez Riegerhez, mert házasodása már felnőttként történt.[14]
Férfiként
Pipás a nagyszüleitől örökölt tanyán élt magányosan. Igen erős testalkata és ereje miatt a környéken híres és hírhedt volt, a helyi Kutyakaparó Csárdában külön asztala volt, és a monda szerint sok férfit egy kézzel földhöz vágott. A környékbeli gazdák szívesen alkalmazták napszámosként hihetetlen teherbírása miatt, elmondások szerint kétszer annyit tudott dolgozni, mint mások.
Egy gazdasszony, név szerint Pampuskáné a csárdában megkereste Pistát, és azt kérte tőle, hogy a sógorát, Dobák Antalt ölje meg, mert a felesége nyűgnek tartja, egészsége rossz, gyermeket nemzeni nem tud, és egy fiatalabb béreslegény tetszett meg az asszonynak, így a férje csak „útban van”.
A nemváltás motivációi csak részben ismertek, saját elmondása szerint a magasabb napszám reményében öltözött férfinak.
A börtönben
Amikor börtönbe került, a rabtársai elégedetlenkedtek, hogy Pipás nem fürdik, ruháit nem veti le. Szerinte azért nem, mert ha víz éri a bőrét, akkor úgy vedlik, mint a kígyó. Amikor az orvos megvizsgálta, akkor derült ki, hogy Pipás valójában nő. A történet valószínűleg legenda, hiszen lakókörnyezetében tudott volt női mivolta.[5]
A bíróság 1933. január 13-án, első fokon, majd áprilisban másodfokon, jogerősen is halálra ítélte, ezt követően – a legenda szerint saját kötelével[15] akasztották fel[16] –, valójában azonban Horthy Miklós kormányzó kegyelemben részesítette, és a börtönben halt meg 1940-ben. Halálát tüdőtágulat, szívizom-elfajulás okozta.[17] Az ítéletben két gyilkosságot bizonyítottak rá, azonban számos más esetben is felmerült a neve.
Hatása a kultúrára
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5a/180731_Pip%C3%A1s_Pista_szobra_a_Bory-v%C3%A1rban.jpg/220px-180731_Pip%C3%A1s_Pista_szobra_a_Bory-v%C3%A1rban.jpg)
- Alakját Bory Jenő szoborba faragta, a kissé karikaturisztikus alkotás a székesfehérvári Bory-vár állandó kiállításán látható.
- Szerepelt Szabó László az 1960-as években kiadott Bűnügyi múzeum című könyvében; ténybeli pontatlanságokat is tartalmazó, részben híreszteléseken alapuló leírása tovább színezte a Pipás Pistáról kialakult legendákat, ugyanakkor a téma több későbbi feldolgozásának szolgált – nem kellően tárgyilagos – alapjául.[18]
- Életéről Ember Judit rendező 1983-ban dokumentumfilmet készített, melynek forgatókönyvírója, Bubryák István könyvet is írt (Bába Kiadó, 2013).
- Pozsgai Zsolt Pipás Pista címmel színdarabot írt, melyet a Szegedi Nemzeti Színház 2013. január 25-én mutatott be Kovács Frigyes rendezésében, Szabó Gabival a címszerepben.
- A pszichedelikus folk metalt játszó pécsi Virrasztók zenekar 2011-es nagylemezének (Memento Mori!) hatodik dala Pipás Pista történetének egyik változatát meséli el. Alterzenei ballada formában elmesélte a történetet az All Inclusive Delicates nevű zenekar is.[19]
Jegyzetek
- ↑ Keresztelése bejegyezve a szabadkai Szent Teréz római katolikus plébánia keresztelési anyakönyve, 266/1882. folyószáma alatt.
- ↑ Halálesete bejegyezve a Budapest X. kerületi állami halotti anyakönyv 1015/1940. folyószáma alatt.
- ↑ Nyilas Péter: Pipás Pista – a hóhérasszony legendája SzegediLap
- ↑ Szeged III. ker. állami halotti akv. 115/1906. folyószám.
- ↑ a b c Arany Mihály: Szenzáció helyett korrajz – a Pipás-történet valódi tanulságai. SzegedMa.hu, 2013. január 26. [2013. február 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. június 21.)
- ↑ Született Ókanizsán 1855. február 26-án Rieger Antal kovácsmester és Heiszer Rozália fiaként.
- ↑ Kis Ujság, 1932. július 31.
- ↑ A házasságkötés bejegyezve a szegedi állami házassági akv. 92/1902. folyószám alatt.
- ↑ Szeged határának a várostól nyugat felé legtávolabbi, Szabadkával és Öttömössel szomszédos területe
- ↑ 23300/P.1910. sz. törvényszéki ítélet.
- ↑ Délmagyarország, 1932. július 31.
- ↑ Halász Erzsébet elhunyt 42 évesen Szabadkán, 1899. március 17-én. Szabadkai állami halotti akv. 641/1899. folyószám.
- ↑ Rieger Ferenc elhunyt hathónapos korában, 1906. március 25-én Szegeden. Szeged III. ker. állami halotti akv. 143/1906. folyószám.
- ↑ Bezsenyi Tamás: Emlékezetrekonstrukciók Pipás Pista nemváltoztatásáról és gyilkosságairól. (Hozzáférés: 2016. június 21.)
- ↑ Pipás Pista - a férfiruhába bújt gyilkos nő (magyar nyelven), 2013. február 3.
- ↑ Egy veszélyes nő: Pipás Pista lapszemle.hu
- ↑ Villányi Dani: Pipás Pista, a sorozatgyilkosnő (18+) Archiválva 2013. március 13-i dátummal a Wayback Machine-ben 2013. 01. 07. 20:06
- ↑ Arany Mihály: Szenzáció helyett korrajz – a Pipás-történet valódi tanulságai (magyar nyelven). [2013. február 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. január 30.)
- ↑ Gilbert Balázs: AID, Pista Pipey (magyar nyelven)
Források
- Hanzl Péter, Nagy Sándor - Az üldöztetéstől a büszkeségig / A magyar LMBTQ emberek története a kezdetektől az ezredfordulóig (Háttér Társaság, 2023) ISBN 978-615-5707-27-8
Külső hivatkozások
- Egyperces Férfizóna - Rettegett magyarországi sorozatgyilkosok 3 - Pipás Pista. [2015. február 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. december 13.)
- Írka-firka
- SZEGEDma.hu a dokumentumfilmről Archiválva 2013. január 15-i dátummal a Wayback Machine-ben
- SZEGEDma.hu a színdarabról Archiválva 2015. február 5-i dátummal a Wayback Machine-ben
- SZEGEDma.hu Bubryák István Pipás Pista talán igaz története c. megjelenés előtt álló könyvéről Archiválva 2013. február 9-i dátummal a Wayback Machine-ben
- A Dívány.hu cikke