Salamon-torony
Salamon-torony | |
Ország | ![]() |
Mai település | Visegrád |
Elhelyezkedése | |
![]() ![]() Salamon-torony Pozíció Visegrád-Dunabogdány térképén | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Salamon-torony témájú médiaállományokat. |
A Salamon-torony a hagyományos elnevezése a visegrádi alsóvár 13. században épült lakótornyának.
Leírása
A torony főbejárata a 13. században az első emeletről nyílott, innen vezetett az emeletre a déli falsarkba beépített lépcsőház. Az emeleti termeket oszlopos kandallók fűtötték, a megvilágítást gazdagon tagozott ikerablakok biztosították. A hatodik szinten helyezkedett el a gyilokjárós, pártázatos falakkal övezett tetőterasz – innen a külső, fából épült erkélyfolyosóra lehetett kilépni. A lakótorony nyugati oldalához árnyékszéktorony is csatlakozott.[1]
Nevének eredete
A lakótornyot Salamon 11. századi magyar királyról nevezték el Salamon-toronynak.
Története
A fellegvárat védő völgyzárófalak, valamint az egykori országutat védő kapuk és a nagy lakótorony a 13. század közepén épültek fel. Az alsóvár a fellegvárral egységes védelmi rendszert képezett. I. Károly magyar király korában a hatszögletű lakótornyát átépítve királyi szálláshellyé alakították. A torony köré ekkor épült ki a belső várfalöv. Miután 1490-től a fellegvár a koronaőrség kezére került, az alsóvár a királyi várnagy felügyelete alatt maradt, a lakótornyot ekkor raktárnak használták. 1540-ben I. Ferdinánd katonái rombolták le a lakótorony déli sarkát. A török hódítás után a török település az alsóvár falai közé költözött.
A feltárás
A török háborúk után elhagyatott várrom feltárását Viktorin József kezdeményezésére 1871-ben Henszlmann Imre kezdte meg. A lakótorony helyreállítását Schulek Frigyes tervezte. Pénzhiány miatt a munka hamar félbeszakadt és csak az 1920-as években folytatódott. A torony mai formáját az 1959 és 1964 között Sedlmayr János tervei szerint végzett modernista helyreállítás során kapta.[2] Ma a lakótoronyban a Magyar Nemzeti Múzeum Mátyás Király Múzeumának kiállításai láthatóak, a visegrádi királyi palota gótikus díszkútja, Mátyás király visegrádi szobrászműhelye és Visegrád története.[3]
2018–2019-ben
A Mandiner.hu cikke szerint 2018-ra életveszélyessé vált a Salamon-torony, ám a fenntartónak nincs pénze a felújításra.[4] Egy helyi vállalkozó áldozatkész munkájának köszönhetően az életveszélyt sikerült elhárítani és bár az eredeti elképzelések szerint a torony 2019 végéig zárva lett volna, van remény arra, hogy 2019 folyamán látogatható lesz.[5]
Képgaléria
-
- A visegrádi királyi palota gótikus díszkútja a Salamon-toronyban
- A Salamon-torony és IV. Béla magyar király szobra (Krasznai Lajos alkotása, 1939)
- Légi felvételen
Jegyzetek
- ↑ http://www.visegrad.hu/salamon-torony-3
- ↑ https://archeologia.hu/salamon-torony-kozepkor-a-vasbeton-fogsagaban
- ↑ Alsóvár / Salamon-torony
- ↑ https://mandiner.hu/cikk/20180512_eletveszelyes_a_visegradi_salamon_torony_bezarhatjak
- ↑ <https://muemlekem.hu/magazin/salamon_torony_visegrad_alsovar_megnyitas_2019