Schleicher Aladár
Schleicher Aladár | |
Született | 1881. július 12.[1] Zagyvapálfalva |
Elhunyt | 1962. szeptember 28. (81 évesen) Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Foglalkozása |
|
Tisztsége | egyetemi tanár (1919–) |
Iskolái |
|
Sírhelye | Farkasréti temető (1-1-231/232)[2][3] |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Schleicher Aladár Pál (Zagyvapálfalva, 1881. július 12.[4] – Budapest, 1962. szeptember 28.[5]) magyar fémkohómérnök és metallográfus, a műszaki tudományok doktora (1952), egyetemi tanár, a Nehézipari Műszaki Egyetem díszdoktora, az ACTA TECHNIKA szerkesztője.[6]
Életpályája
1904-ben fémkohómérnöki diplomát kapott a selmecbányai Bányászati és Erdészeti Akadémián. 1904–1906 között ugyanitt tanársegédként dolgozott. 1906–1908 között a budapesti főfémjelző és fémbeváltó hivatal vegyésze, 1918–1922 között vezetője volt. 1910-ben a budapesti tudományegyetemen megszerezte a vegyészeti doktorátust. 1911-ben a charlottenburgi műegyetemen metallográfiai tanulmányokat folytatott. Az I. világháborúban (1914–1918) a bécsi tüzérségi arzenál anyagvizsgáló laboratóriumát vezette. 1919–1932 között a budapesti Műegyetemen a metallográfia magántanára, 1932-től nyilvános rendkívüli tanára volt. 1922-től az állami szolgálatból kilépett; tanácsadói magánmérnöki gyakorlatot folytatott. 1923–1928 között a soproni Bányászati és Erdészeti Főiskola meghívott előadója volt. A II. világháború idején (1939–1945) és 1945 után az iparügyi minisztériumban szakértőként tevékenykedett. 1946–1950 között a budapesti műszaki egyetemen metallográfiát adott elő. 1951-től a hazai szabványosításban is részt vett; a Magyar Tudományos Akadémia műszaki osztályának kiadásában megjelenő osztályközlemények, az Acta Technica és a Vaskohászati Enciklopedia szerkesztője volt. 1961-ben a Miskolci Egyetem díszdoktora lett.[7]
Tudományos munkássága elsősorban a kész fémek és ötvözeteik tanulmányozására terjedt ki. Több tanulmánya jelent meg, egyebek közt a hazai fémkohászat történetéről is.
Sírja a Farkasréti temetőben található (1-1-231/232).[8]
Családja
Szülei: Schleicher Emil és Jávor Paula voltak. 1915. március 7-én, Budapesten házasságot kötött Goltz Annával. (1870-1942)[9] 1943. november 15-én, Budapesten házasságot kötött Fauszt Adél Borbála Idával.[10]
Művei
- Néhány fémsulfid magatartása káliumcyanid oldatban (Bányászati és Kohászati Lapok, 1903)
- A cyánsav hydrolytos bomlásáról és erősségéről (Bányászati és Kohászati Lapok, 1910)
- A metallografia alapfogalmai (Budapest, 1917)
- Adatok a hazai nikkelkohászat és a losonci nikkelkohó történetéhez (Bányászati és Kohászati Lapok, 1947)
- A sárgaréz késő középkori feldolgozása és a dróthúzás kezdete Magyarországon (1953)
- A kislődi vashámor története (Nyersvastermelés bauxitos elegyből a XVIII. században) (1957)
- Római kori kemencék és leletek Tokodról (1960)
Jegyzetek
- ↑ https://resolver.pim.hu/auth/PIM104020, Schleicher Aladár, 2021. december 18.
- ↑ https://epa.oszk.hu/00000/00003/00030/adattar.html
- ↑ https://epa.oszk.hu/00000/00003/00030/nevmutato.html
- ↑ Salgótarjáni r.k. egyházközség keresztelési anyakönyve, 310/1881. folyószám. Familysearch.org
- ↑ Halálesete bejegyezve a Bp. XII. ker. állami halotti akv. 1460/1962. folyószám alatt.
- ↑ Gyászjelentése
- ↑ http://mek.oszk.hu/01800/01841/01841.pdf
- ↑ http://epa.niif.hu/01900/01977/00242/pdf/EPA01977_soproni_szemle_2009_1_089-113.pdf
- ↑ Házasságkötése bejegyezve a Bp. II. ker. állami házassági akv. 152/1915. folyószám alatt.
- ↑ Házasságkötése bejegyezve a Bp. XII. ker. állami házassági akv. 521/1943. folyószám alatt.
Források
- Magyar életrajzi lexikon IV: 1978–1991 (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6422-X
- Nemzeti Örökség Intézete
- Csáky Károly: Híres selmecbányai tanárok Lilium Aurum, Dunaszerdahely, 2003.
- NÓGRÁD-HONTI ARCKÉPCSARNOK A MADÁCH IMRE VÁROSI KÖNYVTÁR HELYTÖRTÉNETI GYŰJTEMÉNYÉBŐL. ÖSSZEÁLLÍTOTTA: VAS ÁGNES HELYISMERETI KÖNYVTÁROS
További információk
- Schleicher Aladár (Kohászati Lapok, 1962. 7. sz.)
- Magyar múzeumi arcképcsarnok. Főszerkesztő: Bodó Sándor, Viga Gyula. Budapest, Pulszky Társaság-Tarsoly Kiadó, 2002.
- Szögi László: Magyarországi diákok németországi egyetemeken és főiskolákon 1789-1919. Budapest, Eötvös Loránd Tudományegyetem Levéltára, 2001.
- Új magyar életrajzi lexikon V. (P–S). Főszerk. Markó László. Budapest: Magyar Könyvklub. 2004. ISBN 963-547-414-8