Szablya-Frischauf Ferenc
Szablya-Frischauf Ferenc | |
Született | 1876. április 9.[1][2] Budapest |
Elhunyt | 1962. október 5. (86 évesen)[2] Keszthely |
Állampolgársága | magyar |
Házastársa | Lohwag Ernesztin |
Foglalkozása | festőművész |
Sírhelye | Farkasréti temető (28-1-9) |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Szablya-Frischauf Ferenc témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Szablya-Frischauf Ferenc (Budapest, 1876. április 9. – Keszthely, 1962. október 5.): festő- és iparművész, művészeti író, az Iparművészeti Főiskola tanára és igazgatója; Gundel Mária fia; Szablya János testvére.
Életpályája
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/af/Iparm%C5%B1v%C3%A9szeti_Iskola_-_Budapest%2C_1938_-_1939_%281%29.jpg/220px-Iparm%C5%B1v%C3%A9szeti_Iskola_-_Budapest%2C_1938_-_1939_%281%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3c/Szablya-Frischauf_Ferenc_s%C3%ADrja.jpg/250px-Szablya-Frischauf_Ferenc_s%C3%ADrja.jpg)
Tanulmányait Nagybányán és Münchenben folytatta. Hollósy Simon egyik legkedvesebb tanítványa volt. Atmoszferikus, naturalisztikus tájakat és portrékat festett. 1903-ban Budapesten szabadiskolát nyitott, majd 1906-ban megalapította a Magyar Képzőművészek és Iparművészek Egyesülete (KÉVE) művészegyesületet.
Tanítványai közé tartoztak: Dénes Valéria, Hoffmann Lenke, Feszty Masa, Kmetty János, Máté Ilona, Mikola András, Lénárd Róbert.
Később főleg iparművészettel, bútortervezéssel és belsőépítészeti munkákkal foglalkozott, mint az Iparművészeti Főiskola tanára 1913-tól, majd 1938-tól 1943-ig a főiskola rektora. Az 1930-as években részt vett a Ganz-gyár által kifejlesztett Árpád sínautóbusz formatervezésében.[3]
Felesége, Szablya-Frischauf Ferencné, Lohwag Ernesztin (Bécs, 1878. január 9. – Budapest, 1940. március 18.) szintén festőművész volt. Münchenben és Nagybányán tanult. Tagja volt a Magyar Képzőművészek és Iparművészek Egyesülete (KÉVE) művészcsoportnak, melynek kiállításain arcképekkel szerepelt. Számos miniatűr akvarell portrét is készített. 1910–1920 között női rajziskolát tartott fenn Budapesten.
Társasági tagság, szerkesztés
- Az Országos Iparművészeti Társulat alelnöke,
- a Magyar Iparművészet című folyóirat szerkesztője volt.
Műveiből
- Merengő, olaj, vászon[1]
- Farsang után[2]
- Önarckép, olaj, vászon[3]
Jegyzetek
Források
- Magyar életrajzi lexikon
Irodalom
- Marco: A Frischauf (Szablya) iskola. In: A Hét, 1906. 12. szám
- Margitay Ernő: Templomos művészet. In: Magyar Iparművészet, 1917.
Külső hivatkozások
- Szablya-Frischauf, Ferenc
Művészetportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap