Tasmán csőröscet
![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() A faj mérete az emberhez viszonyítva | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Adathiányos | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Tasmacetus shepherdi Oliver, 1937 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Elterjedés | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() Elterjedési területe | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Tasmán csőröscet témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Tasmán csőröscet témájú kategóriát. |
A tasmán csőröscet (Tasmacetus shepherdi) az emlősök (Mammalia) osztályának párosujjú patások (Artiodactyla) rendjébe, ezen belül a csőröscetfélék (Ziphiidae) családjába tartozó faj.[1][2]
Nemének az egyetlen faja.
Előfordulása
A tasmán csőröscet előfordulási területe alig ismert, de eddig többször is megfigyelték Új-Zéland és Dél-Amerika déli részének környékén. Tehát ez az állat valószínűleg a Dél-Atlanti-óceánban, illetve a Dél-Csendes-óceánban él. 2006-ig, ebből a fajból csak 46 példányt láttak a kutatók; ezekből pedig csak 4 élt, 42 partra volt vetődve.[3][4][5]
Megjelenése
A felnőtt átlagosan 6 méter hosszú és 2,32-3,48 tonna tömegű, míg az újszülött körülbelül 3 méteres lehet. A csőröscetekközött, eléggé tömzsi testfelépítésűnek számít, delfinszerű szájjal. Úgy az állkapocscsontján, mint a felső állcsontján 17-27 fogpár ül.[2] A hímnél további két agyar is van, az állkapcson. A háti része sötétbarna, míg hasi része krémszínű. Az oldalán két világos sáv is látható. A nagy, sarlós hátúszója a test hátsó kétharmadánál helyezkedik el.[6]
Életmódja
A felboncolt példányoktól megtudtuk, hogy egyaránt fogyaszt kalmárokat és kisebb halakat is. A táplálékfajokból azt is megtudtuk, hogy legalább 350 és 3600 méteres mélységek közé kell, hogy lemerüljön.[3][7]
Jegyzetek
- ↑ Te Ara Encyclopedia - Beaked whales – George Shepherd
- ↑ a b Reeves, R.. Guide to Marine Mammals of the World. New York: A.A. Knopf, 318–321. o. (2003). ISBN 0-375-41141-0
- ↑ a b Pitman R.L., van Helden A.L., Best P.B., Pym A. (2006). „Shepherd's beaked whale (Tasmacetus shepherdi): information on appearance and biology based on strandings and at-sea observations”. Mar. Mammal Sci. 22 (3), 744–755. o. DOI:10.1111/j.1748-7692.2006.00066.x.
- ↑ Whale trackers make rare sighting. [2019. március 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. szeptember 30.)
- ↑ Gibb J.. 2016. Sighting of beaked whale a first. Otago Daily Times
- ↑ Whales, Dolphins and Other Marine Mammals of the World. Princeton Field Guides, 43–45. o. (2006). ISBN 0-691-12757-3. OCLC 73174536
- ↑ Best, P.B. (2014. szeptember 1.). „Identification of stomach contents from a Shepherd's beaked whale Tasmacetus shepherdi stranded on Tristan da Cunha, South Atlantic”. Journal of the Marine Biological Association of the United Kingdom 94 (6), 1093–1097. o. DOI:10.1017/s0025315412001658.
Fordítás
- Ez a szócikk részben vagy egészben a Shepherd's beaked whale című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
További információk
- Shepherd's beaked whale in the Encyclopedia of Marine Mammals Thomas A. Jefferson, 1998. ISBN 0-12-551340-2
- Whales, Dolphins and Porpoises Carwardine, 1995. ISBN 0-7513-2781-6
- Walter Reginald Brook Oliver|Oliver, W.R.B. 1937. Tasmacetus shepherdi: a new Genus and Species of Beaked Whale from New Zealand. ISSN 0370-2774|Proceedings of the Zoological Society of London B107(3): 371–382. doi:10.1111/j.1469-7998.1937.tb00015.x
Biológiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap