Trócsányi Dezső
Trócsányi Dezső | |
Született | 1889. január 3.[1] Sárospatak |
Elhunyt | 1962. szeptember 7. (73 évesen)[1] Pápa |
Állampolgársága | magyar |
Gyermekei | Trócsányi Zsolt |
Foglalkozása |
|
Sírhelye | Óbudai temető |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Trócsányi Dezső témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Trócsányi Dezső (Sárospatak, 1889. január 2. – Pápa, 1962. szeptember 7.[2]) magyar filozófiai és pedagógiai író, művelődéstörténész.
Életpályája
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/ba/Colombarium_faceplate_of_Dezs%C5%91_Tr%C3%B3cs%C3%A1nyi_%28%C3%93buda_cemetery%29.jpg/263px-Colombarium_faceplate_of_Dezs%C5%91_Tr%C3%B3cs%C3%A1nyi_%28%C3%93buda_cemetery%29.jpg)
Sárospatakon végezte el a református teológiai akadémiát. A kolozsvári egyetem bölcsészeti karán szerzett tanári és bölcsészdoktori oklevelet (1915). Hazai tanulmányai végeztével Németországban (Berlinben, Marburgban és Lipcsében) volt ösztöndíjas. Miskolcon és Kunszentmártonban tanított. 1917-től Pápán oktatott magyar–német szakon. 1929-ig középiskolai tanárként dolgozott. 1929–1951 között a pápai református teológiai akadémián a filozófia és pedagógia tanára volt. 1941-ben Szathmáry Lajossal együtt megszervezte a pápai népfőiskolát. 1951–1962 között a dunántúli református egyházkerület levéltárosaként tevékenykedett.
Filozófusként a Böhm Károly-féle magyar újkantiánus iskolához tartozott. Több középiskolai magyar nyelvtankönyvet írt.
Családja
Szülei Trócsányi Bertalan és Radácsi Julianna voltak.[3] Testvérei: Trócsányi Zoltán (1886–1971) magyar nyelvész és Trócsányi György (1896–1973) műfordító volt. 1920-ban Szentesen házasságot kötött Fábián-Tóth Bertával. Fia, Trócsányi Zsolt (1926–1987) magyar történész, levéltáros volt.
Sírja az Óbudai temetőben található (20-370).
Művei
- Humboldt Vilmos nyelvbölcselete (Kolozsvár, 1914)
- A modern gimnázium (Pápa, 1924)
- Mándi Márton István tudományos munkássága (Pápa, 1931)
- Kálvin művelődéstörténeti jelentősége (fordítptta, Pápa, 1932)
- Bölcseleti bevezetés (Pápa, 1934)
- Bölcselettörténelem (Pápa, 1939)
- A felvilágosodás első nyomai a dunántúli református egyházkerületben (Budapest, 1958)
Jegyzetek
Források
- Magyar életrajzi lexikon IV: 1978–1991 (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6422-X
- Veszprém megyei életrajzi lexikon
További információk
- Dékány Endre: Trócsányi Dezső emlékkönyv. (Tsz.) Pápa, 1995.
- Új magyar életrajzi lexikon VI. (Sz–Zs). Főszerk. Markó László. Budapest: Helikon. 2007. ISBN 963-547-414-8
- Keresztény magyar közéleti almanach I-II. [3. köt. Erdély. 4. köt. Délvidék.]. Felelős szerkesztő és kiadó Hortobágyi Jenő. Budapest, 1940.
- Szögi László: Magyarországi diákok németországi egyetemeken és főiskolákon 1789-1919. Budapest, Eötvös Loránd Tudományegyetem Levéltára, 2001.
- Magyar irodalmi lexikon III. (S–Z). Főszerk. Benedek Marcell. Budapest: Akadémiai. 1965.
- Zoványi Jenő: Magyarországi protestáns egyháztörténeti lexikon. Szerkesztette: Ladányi Sándor. 3. javított bővített kiadás. [Budapest], Magyar Református Egyház Zsinati Irodája, 1977.