Váradles
Váradles (Leș) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Partium |
Fejlesztési régió | Nyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Bihar |
Község | Nagyürögd |
Rang | falu |
Községközpont | Mácsapuszta (Livada de Bihor) |
Irányítószám | 417348 |
SIRUTA-kód | 30185 |
Népesség | |
Népesség | 821 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 86 [1] |
Földrajzi adatok | |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Váradles (Leș), település Romániában, a Partiumban, Bihar megyében.
Fekvése
Az alföldi síkság szélén, Nagyváradtól délnyugatra, Nagyürögd, Gyapju és Nyárszeg közt fekvő település.
Története
Váradles, Les Árpád-kori település. Nevét már 1291-1294 között említette oklevél in Lesuy néven.
1319-ben Johannes f. Gotthardi de Lessi nevében tűnt fel, mint a Lesi nemesek birtoka. 1332-1337-ben a pápai tizedjegyzékben is szerepelt. Ekkor papja évi 15 garas pápai tizedet fizetett.
1568-ban még mindig a Lesi család a földesura, ekkor Lessi László, Bihar vármegye alispánja, birtoka felét nejének Mod Annának, a másik felét pedig neje testvérének, rogozi Vanchy Ferencznek hagyományozta.
A 19. század elején a Sántha, Domokos, Boka és a Vinkler családok voltak birtokosai, a 20. század elején pedig özvegy Terényi Lajosné, Govrik Kálmán, Cziffra Gerő, a Holvéd örökösök és Krisár Rezső voltak birtokosai.
1851-ben Fényes Elek írta Lesről:
Bihar vármegyében, szép dombos vidéken: 315 óhitü, 213 református, 28 római katolikus lakossal, óhitü és református anyaegyházzal. Határa 5000 hold, ... Birják a Stélpán és Györffy örökösök, Sántha, Kurányi, Meszner, Körtvélyesi és Aulich családok.
1910-ben 891 lakosából 266 magyar, 584 román, 41 cigány volt. Ebből 69 római katolikus, 177 református, 586 görögkeleti ortodox volt.
A trianoni békeszerződés előtt Bihar vármegye Központi járásához tartozott.
Határában feküdt 1319-ben egy Kopács nevű falu is, amely akkoriban Ivánka fia Imréé volt, 1489-ben pedig püspöki birtok lett.
Nevezetességek
- Görög keleti ortodox temploma - a 19. század elején épült.
- Református temploma - 1878-ban épült.
Jegyzetek
- ↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Bihar megye. adatbank.ro
Források
- Fényes Elek: Magyarország történeti földrajza
- Bihar vármegye és Nagyvárad. In Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája. A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu. Budapest: Országos Monografia Társaság. 1901.
- Tekintő. Erdélyi helynévkönyv. Adattári tallózásból összehozta Vistai András János. [Hely és év nélkül, csak a világhálón közzétéve.] 1–3. kötet.
- Györffy György: Bihar vármegye
Hivatkozások
Erdély-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap