Várfalva
Várfalva (Moldovenești) | |
![]() | |
Panoráma falukép | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Székelyföld |
Fejlesztési régió | Északnyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Kolozs |
Község | Várfalva |
Rang | községközpont |
Irányítószám | 407430 |
SIRUTA-kód | 58730 |
Népesség | |
Népesség | 1218 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 785 (2011)[1] |
Népsűrűség | 8,76 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 406 m |
Terület | 139 km² |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Várfalva témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Várfalva (románul Moldovenești, korábban Varfalău, németül Burgdorf) falu Romániában Kolozs megyében, az azonos nevű község központja.
Fekvése
A falu Tordától 12 km-re délnyugatra az Aranyos folyó völgyében az Erdélyi-érchegység lábánál fekszik.
Nevének eredete
Nevét a felette emelkedő várról kapta. Román neve román családnévből származik, jelentése moldvaiak.
Története
1075-ben castrum Turda néven említik először. 1291-ben Turdavar néven szerepel. A vár elődjét a rómaiak építették az itteni aranybányák védelmére. A monda szerint a tatárok ellen egy Fütyer nevű kapitány védelmezte. A falu lakói unitáriusok lettek, így a régi templom is az övék lett. A katolikusok a 18. században kápolnát építettek.
1910-ben a falu 1145 lakosából 991 magyar és 151 román volt. A trianoni békeszerződésig Torda-Aranyos vármegye Torockói járásához tartozott. 1992-ben társközségeivel (Bágyon, Csegez, Kövend, Székelyhidas, Kercsed és Aranyosrákos) együtt 2330 magyar és 1522 román lakta.
A művelődési ház néhai Pataki András, helybeli unitárius lelkész nevét viseli, akinek a kezdeményezésére építette a közösség saját anyagi forrásokból.[2]
2015-ben a belga Sonaca csoport 5,4 millió eurós állami támogatást nyert a Várfalván építendő gyárhoz, ahol Airbus és Embraer alkatrészeket terveznek gyártani.[3]
Látnivalók
- A falu feletti magaslaton ovális sánc látszik, az egykori Torda várának maradványa, melyet már 1075-ben említenek.
- Unitárius temploma 1300 körül épült román stílusban, majd gótizálták és 1672-ben megújították.
- Jósika-kastély Jósika-kastély, archív felvétel
- Határában található az Aranyos folyó festői sziklaszorosa, ennek közelében a Berkesi-hasadék a Berkes-patakának szurdoka szép vízeséssel. A Leánykő és az Örvénykő festői sziklacsúcsához mondák is fűződnek.
- Hanusz István írt a Várkútnak nevezett és gyógyító hatásúnak gondolt forrásról, amely körül a korabeli helyi mesék szerint minden éjjel tündérek merítenek vizet, hogy azt a várba hordják.[4]
Képgaléria
- Unitárius templom (felújítás előtt)
- Felújított Unitárius műemléktemplom
- Unitárius műemléktemplom és kőfalkerítés
- Korabeli Unitárius Iskola épülete (épült 1873-ban)
- Pataki András Művelődési Ház
- Jellegzetes utcakép, hagyományos épülethomlokzatok
- Unitárius temető
- Szent Arkangyalok ortodox fatemplom
- Hősök emlékműve
- Leánykakő, Aranyos völgye
- Képek Várfalváról a www.erdely-szep.hu honlapon
Híres emberek
- Itt született 1850. január 29-én Kádár József történész, néprajzkutató.
- Itt született 1883-ban Ioan Micu Moldovan, neves román folklorista.
Hivatkozások
- ↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Kolozs megye. adatbank.ro
- ↑ Fodor Attila: Pataki András unitárius lelkész története az aranyosszéki identitás „szolgálatában“. 2005. 15.(75. évf.) 1.sz. január
- ↑ Andreea Neferu: Un grup belgian investeşte 12 mil. euro într-o fabrică care va produce în Cluj componente pentru Airbus. Ziarul Financiar, (2015. október 2.)
- ↑ Hanusz, István (1902). „Csodakútak hazánkban”. Földrajzi Közlemények XXX (17), 75. o.
Erdély-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap