Zádor
Zádor | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Baranya | ||
Járás | Szigetvári | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Micsák Tibor (független)[1] | ||
Irányítószám | 7976 | ||
Körzethívószám | 73 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 285 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 20,43 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 15,22 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Zádor Pozíció Baranya vármegye térképén | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Zádor témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
![]() | Ez a szócikk a településről szól. Hasonló címmel lásd még: Zádor (keresztnév). |
Zádor község Baranya vármegyében, a Szigetvári járásban.
Fekvése
Szigetvártól délnyugatra helyezkedik el, Kastélyosdombó és Szörény közt, közvetlenül a megyehatár mellett.
Megközelítése
Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a Kétújfalut Barcs térségével összekötő 5809-es út. A megyeszékhely, Pécs felől Szigetváron és Kétújfalun át közelíthető meg a legegyszerűbben, a 6-os főúton, majd az 5808-as és az 5809-es úton.
Határszélét délen, egy rövid szakaszon érinti még a Harkány-Sellye-Darány közt húzódó 5804-es út is, de a község lakott helyeit az az út messze elkerüli.
A hazai vasútvonalak közül a települést a Barcs–Villány-vasútvonal érintette, melynek egy megállási pontja volt itt, Szörény megállóhely. A vonalon azonban 2007 márciusa óta szünetel a forgalom.
Története
Zádort 1332-ben említette először oklevél, Zadur néven. Ekkor a szigetvári főesperességhez tartozott. 1460 körül cseh husziták telepedtek meg a faluban.
Zádor a török időkben sem néptelenedett el, mindvégig lakott maradt. Akkori birtokosai, a Sáfrán és Csire családok a falu templomát is megmentették, köveit nem építették be a szigetvári vár falaiba, mint a környező falvakban tették. A régi templom érdekessége, hogy az úrasztala alatt pincerendszer bejárata bújik meg, amelyből alagút vezet.
Az 1950-es megyerendezéssel a korábban Somogy vármegyéhez tartozó települést a Szigetvári járás részeként Baranyához csatolták.
A 16. század végén Zádor János birtoka volt. A 18. században a Batthyány család birtoka lett.
Zádor a 20. század elején Somogy vármegye Szigetvári járásához tartozott. Az 1910-es népszámláláskor 603 lakosa volt, ebből 600 magyar, melyből 188 római katolikus, 413 református volt.
A 2001-es népszámláláskor 392 lakosa volt, 2008 január 1-jén pedig 372 lakos élt a településen.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Horváth János (független)[3]
- 1994–1998: Horváth János (független)[4]
- 1998–2002: Barics Attiláné (független)[5]
- 2002–2006: Barics Attiláné (független)[6]
- 2006–2010: Barics Attiláné (független)[7]
- 2010–2014: Barics Attila Árpádné (független)[8]
- 2014–2019: Martinecz István (független)[9]
- 2019–2024: Micsák Tibor (független)[10]
- 2024– : Micsák Tibor (független)[1]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 327 | 318 | 317 | 311 | 293 | 277 | 285 |
2013 | 2014 | 2015 | 2019 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 92,6%-a magyarnak, 17,7% cigánynak, 1,9% horvátnak, 1,3% németnek, 0,3% románnak mondta magát (7,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 50,6%, református 19,7%, evangélikus 0,3%, felekezeten kívüli 12,6% (16,1% nem nyilatkozott).[11]
2022-ben a lakosság 93,5%-a vallotta magát magyarnak, 18,4% cigánynak, 2,2% horvátnak, 0,7% németnek, 1,4% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (6,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 44,8% volt római katolikus, 13,7% református, 1,8% egyéb keresztény, 1,8% egyéb katolikus, 17,3% felekezeten kívüli (20,6% nem válaszolt).[12]
Nevezetességei
- Református temploma a 14. században épült. A 19. században késő barokk stílusban építették át.
- Római katolikus temploma 1980 körül épült.
Jegyzetek
- ↑ a b Zádor települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 10.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Zádor települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Zádor települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Zádor települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 16.)
- ↑ Zádor települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 16.)
- ↑ Zádor települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 16.)
- ↑ Zádor települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 15.)
- ↑ Zádor települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Zádor települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 16.)
- ↑ Zádor Helységnévtár
- ↑ Zádor Helységnévtár
Források
- A Magyar Köztársaság Helységnévtára.
- Dunántúli Napló.
További információk
Kapcsolódó szócikkek
Földrajzportál
Magyarország-portál