Armand Carlsen
Armand Carlsen | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | Armand Henning Carlsen 20. okt. 1905[1] ![]() Oslo | ||
Død | 8. mai 1969![]() | ||
Beskjeftigelse | Skøyteløper, sykkelrytter ![]() | ||
Embete |
| ||
Nasjonalitet | Norge | ||
Utmerkelser | Egebergs Ærespris (1929) | ||
Sport | Hurtigløp på skøyter[2][3] sykkelsport | ||
Aktiv | Skøyter: 1921/1922 – 1936/1937 Sykling: ? | ||
Klubb(er) | Skøyter: Kristiania SK (1920/21–1923/24) Oslo SK (1924/25–1936/37) Sykling: ? | ||
Armand Carlsen på Commons |
Medaljeoversikt | |||
---|---|---|---|
Konkurrerte for ![]() | |||
Hurtigløp på skøyter: | |||
![]() ![]() | |||
Bronse | Tammerfors 1927 | Allround | |
![]() ![]() | |||
Bronse | Sandefjord S 1928 | Allround |
Armand Henning Carlsen (født 20. oktober 1905, død 8. mai 1969) var en norsk skøyteløper og idrettsleder. Han representerte Oslo Skøiteklub.
Carlsen var norsk representasjonsløper i perioden 1925 til 1935. Han deltok i alt 15 EM og VM, og ble aldri dårligere plassert enn nr. 12. Hans beste plassering var en tredjeplass i VM i 1927 i Tammerfors i Finland.
Carlsen var en typisk langdistanseløper. En uke før OL i Sankt Moritz satte han sine eneste verdensrekord på 10 000 m i Davos med 17.17,4. Han slettet med det Oscar Mathiesens 15 år gamle rekord. Carlsens rekord stod i 10 år og 1 dag, til Ivar Ballangrud slettet den i Davos i 1938. Han var naturlig nok en av favorittene på de lengste distansene. På 5 000 m ble han nr. 5, mens 10 000-meteren ble avlyst etter 5. par på grunn av raskt stigende temperatur og bløt is.
Han var også en dyktig banesyklist, og fikk sølv i nordisk mesterskap i banesykling 1928. I 1929 ble han tildelt Egebergs ærespris for sin innsats innen sykkel- og skøytesporten.
Armand Carlsen var president i Norges Skøyteforbund 1956–1961.
Hans barnebarn Øystein Carlsen ble også en olympier da han deltok i kortbaneløp på skøyter i 1994 som gikk i Norge på Lillehammer og med skøyteøvelsene på Hamar.[5]
Personlige rekorder
Distanse | Tid | Dato | Sted | Bane | Løp |
---|---|---|---|---|---|
0 500 m | 46,5 | 11. januar 1931 | ![]() | Bislett stadion | Nasjonalt løp 1931 |
1 000 m | 1.34,0 | 4. mars 1931 | ![]() | Frogner stadion | Internasjonalt løp 1931 |
1 500 m | 2.23,6 | 31. januar 1928 | ![]() | Davos Eisstadion | Internasjonalt løp 1928 |
3 000 m | 5.08,7 | 23. februar 1936 | ![]() | Frogner stadion | Internasjonalt løp 1936 |
5 000 m | 8.34,0 | 4. februar 1928 | ![]() | Davos Eisstadion | Allround-VM 1928 |
10 000 m0 | 17.17,4 | 5. februar 1928 | ![]() | Davos Eisstadion | Allround-VM 1928 |
Referanser
- ^ www.olympicchannel.com, besøkt 30. desember 2019[Hentet fra Wikidata]
- ^ SpeedSkatingStats, SpeedSkatingStats skøyteløper ID 1905102001, besøkt 5. mai 2022[Hentet fra Wikidata]
- ^ SpeedSkatingNews.info, SpeedSkatingNews.info skøyteløper ID armand-carlsen, besøkt 5. mai 2022[Hentet fra Wikidata]
- ^ Medaljevinnere i Norske Mesterskap på skøyter – Menn Senior Arkivert 21. april 2013 hos Wayback Machine. på N-S-F.no Publisert 6. januar 2013. Besøkt 30. april 2013.
- ^ «Armand Henning Carlsen : Norway – Speed skating» (engelsk). www.olympicchannel.com. Besøkt 30. desember 2019. «His grandson Øystein Carlsen competed at the 1994 Lillehammer Olympic Winter Games in short-track speed skating.»
Litteratur
- Lapidus, Leif (1946). «Armand Carlsen». Våre Egebergvinnere: femten allsidige idrettsmenn. Oslo: Høvik bokhandel. s. 87–94. [Tilgang for norske IP-adresser / Digitalisert på Bokhylla.no (Nasjonalbiblioteket)]
Eksterne lenker
- (en) Armand Carlsen – Olympics.com
- (en) Armand Carlsen – Olympic.org
- (en) Armand Carlsen – Olympedia
- (en) Armand Carlsen – Speedskatingbase.eu
- (en) Armand Carlsen – SpeedSkatingNews.info
- (en) Armand Carlsen – SpeedSkatingStats.com
- (en) Armand Carlsen – Cycling Archives
- (en) Armand Carlsen – TheSports.org
- (no) «Armand Carlsen» i Store norske leksikon
Forrige mottaker: Bernt Evensen | Egebergs Ærespris Sammen med Reidar Jørgensen (1929) | Neste mottaker: Fritjof Bergheim
|
Forgjenger Nils W. Simensen (1954–1956) | President i Norges Skøyteforbund 1956–1961 | Etterfølger Georg Krog (1961–1965) |