Bjerkebæk
![Kart](https://maps.wikimedia.org/img/osm-intl,15,61.123045,10.468705,290x290.png?lang=local&domain=no.wikipedia.org&title=Bjerkeb%C3%A6k&revid=22955763&groups=_2257a675791da047f05fd8f325a5dc0f9830e620)
Bjerkebæk
61°07′23″N 10°28′07″Ø
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/45/Bjerkeb%C3%A6k_Bjerkebekk_Lillehammer_Norway_Sigrid_undsets_dikterhjem_vinter_Museum_Riksantikvaren_ukjent_fotograf_CCBY_Public_domain_T132_01_0010-1.t5d778b37.m1600.tif.pv.xZJrmsfFs.jpg/250px-thumbnail.jpg)
Bjerkebæk var Sigrid Undsets hjem på Lillehammer. Hjemmet er i dag museum.
Forfatteren og nobelprisvinneren Undset flyttet til Bjerkebæk i 1919 og bodde der fram til sin død i 1949 med unntak av krigsårene 1940-45 hvor hun oppholdt seg i USA. Undset utviklet eiendommen i perioden fra 1919 til 1924 med tilflytting av et gammelt tømmerhus fra Gudbrandsdalen og med etablering av hageanlegg på eiendommen.
Undset gav hjemmet navn etter den erkenorske «Herr Bjerkebek» i den danske forfatteren Erik Bøghs vaudeville En Caprice fra 1858. Skuespillet gav opphavet til det danske uttrykket bjerkebekeri, som var en betegnelse for norsk selvskryt.
Våningshuset ble fredet i 1983 og Bjerkebæk eies nå av Staten ved Kulturdepartementet, og driftansvaret ble overført til Maihaugen, fra 2011 Lillehammer museum. Arbeidene med å restaurere og innrede husene slik de var i 1930-årene, på Undsets tid, ble påbegynt i 1997.
Publikumsbygningen på Bjerkebæk ble åpnet i mai 2007. Den er tegnet av Carl-Viggo Hølmebakk og rommer utstillinger, bokkafé og foredragssal. Grunnstenen til servicebygningen/publikumsbygningen ble lagt ned 27. mars 2006 av Dronning Sonja.
- Inngangen til dikterhjemmet går gjennom publikumssenteret i Sigrid Undsets veg.Foto: 2021
- Publikumsbygget åpnet i 2007 og rommer butikk, bokkafé, foredragssal med mer.Foto: 2021
- Publikumsbygget har panoramavinduer mot skogholtet der gangbro og stier fører ned til selve BjerkebækFoto: 2021
- Tømmerbygningene er omgitt av et hageanlegg.Foto: 2021
- Deler av eiendommen er anlagt som en naturtomtFoto: Forvrengt panorama 2021
Litteratur
- Rakeng, Oddvar (1999): Bjerkebekk - fra dikterhjem og bohemhule til museum. SNØFUGL forlag. ISBN 82-7083-241-3
- Skille, Nan Bentzen (2000). «Bjerkebæk, matauk og metafor». Litterære museer i Skandinavia. Oslo: Ibsen-museet. s. 85-92. ISBN 8291615047.
- Skille, Nan Bentzen (2003): Innenfor gjerdet. Hos Sigrid Undset på Bjerkebæk, Aschehoug. ISBN 978-82-03-22946-6 - (boka omtalt hos Sigrid Undset-selskapet)
Eksterne lenker
- (en) Bjerkebæk – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- maihaugen.no Bjerkebæk
- (no) «Bjerkebæk». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.