Brevikbrua
Brevikbrua | |||
---|---|---|---|
Brevik bru, Breviksbrua | |||
Brua sett fra nordøst (kirketomta). Foto: Hallvard Straume | |||
Type | Hengebro | ||
Åpnet | 1962 | ||
Strekning | Riksvei 354 | ||
Lengde | 676 meter | ||
Fri høyde | 45 m | ||
Største spenn | 272 m | ||
Krysser | Frierfjorden | ||
![]() Brevikbrua 59°03′00″N 9°41′40″Ø | |||
Brevikbrua på Commons |
Brevikbrua er en hengebro over munningen til Frierfjorden mellom kommunene Bamble og Porsgrunn i Telemark. På vestsiden, i Bamble, ligger Stathelle, og på østsiden ligger Brevik i Porsgrunn. Brua er 677 meter lang, og hovedspennet er 272 meter. Til sammen har brua 19 spenn, med seilingshøyde 45 meter.[1]
"I 1959 fikk entreprenørfirmaet Christie & Opsahl A/S oppdraget med å bygge broen Brevik-Stathelle. Det var den gang Norges nest største hengebro etter Varoddbroen ved Kristiansand. Arbeidet bestod i bygging av fundamenter, sidespenn og brotårnene som var 78,5 m høye over fundamentene. Fundamentene ble ført ned til fjell som lå under fjordnivået og er utført i tørr byggegrop.
Tårnet på Stathellesiden var ikke mer enn 5 m fra ferjeleiet som var trafikkert med korte mellomrom. Tårnet kom imidlertid opp uten nedfall på ferjen. Etter tillatelse fra Brokontoret hadde entreprenøren rigget til glideforskalling klar til trekning, men byggherren fikk betenkeligheter og nektet arbeidet satt i gang. En måtte derfor forskale tårnene opp konvensjonelt med stort tidsspille og store omkostninger.
Med i kontrakten var vel 500 m sidespenn, sprengning av fire 30 m skråsjakter, montering av forspenningskabler, samt å støpe det hele inn. Året etter, da kabler og stålfagverk var montert, fikk Christie & Opsahl AS en ny entreprise som bestod i å støpe brodekke over hengespennene, videre Trosvik-viadukten, to kortere veitunneler, 30 og 180 m, samt 12.000 m3 fjellskjæring i Brevik." [2]
Hønefoss Sveiseverksted har levert og montert stålkonstruksjonene, og kablene kommer fra det tyske firmaet Hüttenwerk Oberhausen [3]
Brevikbrua ble åpnet i 1962, og var en del av E18 fram til 1996, da ny E18 ble tatt i bruk og lagt over den nye Grenlandsbrua litt lenger inne i fjorden. I dag er Brevikbrua del av fylkesvei 354.
Sammen med Grenlandsbrua ble Brevikbrua i 2002 foreslått vernet i Nasjonal verneplan for veger, bruer og vegrelaterte kulturminner.[4] Riksantikvaren fredet de to bruene 17. april 2008.[5]
Bildegalleri
- Brevikbrua under bygging i mai 1961.Foto: Frank E. Nilsson
- Breviksbrua sett fra Stathelle.Foto: Karl Ragnar Gjertsen
Se også
- Høgenheitunnelen
- Brevikstunnelen
- Grenlandsbrua
- Liste over broer i Norge
- Liste over broer i Norge etter lengde
Referanser
- ^ Johan Brun: Våre bruer. Damm 2003. ISBN 82-496-0760-0
- ^ Fiskergård, Peter (1982). Christie & Opsahl AS gjennom 50 år. s. 24.
- ^ «Brevik bru». Norsk Vegtidsskrift Bind 38 1962.
- ^ Nasjonal verneplan for veger, bruer og vegrelaterte kulturminner Arkivert 31. oktober 2007 hos Wayback Machine. (se avsnitt om Brevik vegmiljø)
- ^ «Forskrift om fredning av broer i Statens vegvesens eie». Lovdata. 18. april 2008. Besøkt 10. november 2014.
Eksterne lenker
- Brevikbrua på broer.no
- v
- d
- r
- Kalvebakken bru (3 broer)
- Strømmen bru
- Tromsøbrua
- Djeveldalsbrua
- Kollstraumen bru og tunnel
- Saltstraumen bru