Djer
![Rediger på Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png)
![Rediger på Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png)
Grav O i Peqer
![Rediger på Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png)
- Farao
Herneith,
Seshemetka,
Penebui
Djer er betraktet som den tredje farao i det første dynasti i oldtidens Egypt i henhold til dagens egyptologi. Han levde en gang på midten av 3000-tallet f.Kr.[1] og styrte i bortimot 40 år. En mumifisert forarm av Djer, eller hans dronning, ble oppdaget av Flinders Petrie,[2] men det ble avvist av Emile Brugsch.[3]
Navn
Abydoslisten lister den tredje farao som Iti, Turinpapyrusen lister et fragmentert navn som begynner med It..., mens den egyptiske oldtidshistorikeren Manetho har listet opp Athothis.
Regjeringstid
Mens den nevnte egyptiske presten Manetho, som skrev på 200-tallet f.Kr., hevdet at Djer styrte i 57 år, har moderne forskning ved Toby Wilkinson i Royal Annals of Ancient Egypt understreket at den nær samtidige, og derfor mer nøyaktige Palermosteinen har tilskrevet Djer en regjeringstid på «41 fullstendige og delvise år».[4] Wilkinson har notert at årene 1-10 i Djers styre er bevart i register II på Palermosteinen, mens de midtre årene til denne faraoens styre er nedtegnet i register II i Kairos fragment En (Cairo Fragment One).[5]
Vitnemål
Vitnemål for Djers liv og styre er:[6]
- Grav i Peqer (dagens Umm el-Qa'ab) ved Abydos
- Segltrykk fra gravene 2185 og 3471 i Saqqara
- Inskripsjoner i gravene 3503, 3506 og 3035 i Saqqara
- Segltrykk og inskripsjoner fra Helwan[7]
- Krukke fra Turah med navnet til Djer[8]
- Elfenbeintavle UC 16182 fra Abydos, sidegrav 612 med inngjerding av Djer[9]
- Skarvøks av kobber, UC 16172, med navnet Djer[10]
- Inskripsjonen av hans navn (imidlertid diskutabel ekthet) ved Wadi Halfa, Sudan
Inskripsjonene på elfenbein og tre er i en meget tidlig form for hieroglyfer, noe som hindrer fullstendig oversettelse, men en etikett ved Saqqarah avbilder muligens praksisen til første dynasti med menneskeofring.[11] En elfenbeintavle fra Abydos nevner at Djer besøkte Buto og Sais på Nildeltaet. En av hans år som farao nevnt på Kairosteinen ble kalt for «Året som beseiret landet Setjet», noe som kan indikere Sinai eller bortenfor.
Manetho hevdet at Athothes, som muligens kan identifiseres som Djer, hadde skrevet en avhandling om anatomi som fortsatt eksisterte i hans tid, over to tusen år senere.
Familie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/50/Djer_Stone_Vase.jpg/250px-Djer_Stone_Vase.jpg)
Djer var sønn av farao Hor-Aha og hans hustru Khenthap. Hans bestefar var antagelig Narmer, og hans bestemor Neithhotep. Han ble selv far til Merneith, hustru av Djet og mor til Den. Kvinnene bar titler som senere ble assosiert med dronninger slik som Den store av Hetes-septer og Hun som ser/Bærer Horus ble gravlagt i sidegraver i nærheten av graven til Djer i Abydos, eller bevitnet i Saqqara. Disse kvinnene er antatt å være hustruer av Djer, og omfatter:
- Nakhtneith (eller Nekhetneith), gravlagt i Abydos og kjent fra en stele.[12][13]
- Herneith, muligens hustru av Djer. Gravlagt i Saqqara.[13]
- Seshemetka, grvlagt i Abydos ved siden av farao.[14] Hun var i henhold til Dodson & Hilton en hustru av Den.[13]
- Penebui, hennes navn og titler ble funnet på en etikett av elfenbein fra Saqqara.[12]
- bsu, kjent fra en etikett i Saqqara og flere beholdere av stein (lesningen av navnet er usikker; navnet består av 3 hieroglyfer bestående av fisker).[13]
Grav
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ad/Abydos_KL_01-03_n03.jpg/125px-Abydos_KL_01-03_n03.jpg)
Tilsvarende som sin far Hor-Aha ble Djer gravlagt i Peqer (Umm el-Qa'ab) ved Abydos. Djers grav er hva Petrie kaller grav O. Hans grav inneholder levninger av 318 personer som ble gravlagt sammen med ham.[15] Fra det 18. dynasti ble Djers grav æret som graven til guden Osiris, og gravkomplekset fra første dynasti, som inkluderte både denne og graven til Djer, ble meget betydningsfullt i den egyptiske religiøse tradisjon.
Flere objekter ble funnet i og rundt graven til Djer:[16]
- En stele med Djer, i dag ustilt i Kairo musem, som antagelig kom fra Abydos.
- Etiketter som nevner navnet på et palass og navnet Meritneith.
- Fragmenter av to vaser som hadde navnet til dronning Neithhotep innrisset.
- Armbånd tilhørende en dronning ble funnet i gravens vegg.
I subsidiære graver ble det funnet:[16]
- Stele med flere personer.
- Objekter av elfenbein med navnet til Neithhotep.
- Elfebbeintavler.
Manetho indikerte at det første dynasti styrte fra Memfis – og faktisk ble Herneith, en av Djers hustruer, gravlagt i nærheten av Saqqara.
Billedgalleri
- Liten etikett av elfenbein med navnet Djer som nevner navnet på en festning eller besittelse av farao "Hor-Djer-ib".
- Segeltrykk med serekh til Djer funnet i Abydos, utstilt i British Museum
- Seremoniell flintkniv med horusnavnet til Djer innskrevet på gullhåndtaket, utstilt i Royal Ontario Museum.
- Nærbilde av Djers serekh på den seremoniell flintkniven ved Royal Ontario Museum.
Referanser
- ^ Grimal, Nicolas (1994): A History of Ancient Egypt. Wiley-Blackwell. ISBN 0-631-19396-0. s. 528
- ^ Petrie, W. M. Flinders (1901): The Royal Tombs of the Earliest Dynasties, Part II, London, s.16-17
- ^ Ikram, Salima; Dodson, Aidan (1998): The Mummy in Ancient Egypt: Equipping the Dead for Eternity, Thames & Hudson, s. 109
- ^ Wilkinson, Toby (2000): Royal Annals of Ancient Egypt: The Palermo Stone and Its Associated Fragments, Kegan Paul International, s. 79
- ^ Wilkinson, Toby (2000): Royal Annals of Ancient Egypt, s. 258
- ^ King Djer, Digitalegypt.
- ^ Saad (1947), s. 165; Saad (1969), s. 82, pl. 94; sitert fra Wilkinson, Toby A.H. (2002): Early Dynastic Egypt, Routledge, s. 61
- ^ Kaiser (1964), s. 103, fig. 3; sitert fra Wilkinson, Toby A.H. (2002): Early Dynastic Egypt, Routledge, s. 61
- ^ Se Digital Egypt; Petrie (1925), pl. II.8; XII.1; sitert fra Wilkinson, Toby A.H. (2002): Early Dynastic Egypt, Routledge, s. 61
- ^ Grav 461 i Abydos, Petrie (1925), pl. III.1, IV.8; sitert fra Wilkinson, Toby A.H. (2002): Early Dynastic Egypt, Routledge, s. 61
- ^ Rice, Michael (4. desember 1997): The Power of the Bull, Routledge; 1. utg. ISBN 978-0-415-09032-2, s. 123
- ^ a b Grajetzki, Wolfram (2005): Ancient Egyptian Queens: A Hieroglyphic Dictionary, Golden House Publications
- ^ a b c d Dodson & Hilton (2004): The Complete Royal Families of Ancient Egypt
- ^ Petrie, W. M. Flinders (1901): The Royal Tombs of the Earliest Dynasties, 1901, Part II, London 1901, pl. XXVII, 96
- ^ Kühn, Thomas (2008): «Die Königsgräber der 1. & 2. Dynastie in Abydos» i: Kemet 1, 2008.
- ^ a b Porter, B. & Moss, R.L.B. (1937): Topographical Bibliography of Ancient Egyptian Hieroglyphic Texts, Reliefs, and Paintings, V. Upper Egypt: Sites. Oxford
Litteratur
- Wilkinson, Toby A. H. (1999): Early Dynastic Egypt, Routledge, London/New York, ISBN 0-415-18633-1, s. 71-73
- Wilkinson, Toby A. H. (2000): Royal Annals of Ancient Egypt: The Palermo Stone and Its Associated Fragments, Kegan Paul International.
Eksterne lenker
- (en) Djer – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- Dynasty I, Djer, Phouka.com
Forgjenger | Farao i Egypt 1. dynasti ca. 3073–ca 3036 f.Kr. | Etterfølger |