Glyfosat
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/04/Glyphosate.svg/250px-Glyphosate.svg.png)
Glyfosat er den aktive substansen i plantevernmiddelet Roundup. Den inhibiterer enzymet som produserer 5-enolpyruvylshikimat 3-fosfat og blokkerer biosyntesen av aromatiske aminosyrer i vekster, men er relativt ufarlig for dyr da de mangler enzymet.
Kjemi
Glyfosat er et aminofosfonisk analog til den naturlig forekommende aminosyre glycin, og navnet er en sammentrekning av glycin + fosfo- + -at. I 1970 oppdaget John Franz, som den gang arbeidet for Monsanto, at glyfosat kunne brukes som ugressmiddel.[1] I 1987 mottok han National Medal of Technology for sine oppdagelser,[2] og i 1990 mottok han den amerikanske Perkinmedaljen, som gis for oppdagelser innenfor anvendt kjemi.[3]
Biokjemi
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/91/Glyphosate-3D-balls.png/310px-Glyphosate-3D-balls.png)
Glyfosat dreper planter ved å blokkere for enzymet 5-enolpyruvylshikimat-3-fosfat syntase (EPSPS). Det virker ved å katalysere reaksjonen mellom shikimat-3-fosfat (S3P) og fosfoenolpyruvat, så det dannes 5-enolpyruvyl-shikimat-3-fosfat (ESP). ESP blir deretter defosforylert, slik at det oppstår chorismat, som er en avgjørende forutsetning for plantenes oppbygning av de aromatiske aminosyrer fenylalanin, tyrosin og tryptofan.[4][5] Disse aminosyrer brukes som byggestener i peptidkjedene og til dannelse av sekundære stoffskifteprodukter som f.eks. folater, ubikinoner og naftokinoner. Shikimsyre-prosessen finnes ikke hos dyrene, som skaffer seg aromatiske aminosyrer gjennom føden.
Giftighet
Miljøaktivister har over mange år hevdet at glyfosat er kreftfremkallende, er giftig for vannlevende organismer, og er fatalt giftig for pollinatorer. Påstandene er tilbakevist av produsenten Bayer. Aktivistene har også hevdet at Bayer har tilbakeholdt rapporter om helserisiko.[6]
Ikke desto mindre er Monsanto/ Bayer dømt til å betale store erstatninger til pasienter med kreftformen Non-Hodgkins lymphoma i USA. Flere dommer har slått fast at Monsanto lenge har kjent til at glyfosat er kreftfremkallende, men har unnlatt å informere om dette.[7]
I 2023 ble det påvist en sammenheng mellom bruk av glyfosat og epidemisk nyresvikt blant befolkningen på landsbygda i Sri Lanka.[8] Et studie blant befolkningen i Ecuador viste en sammenheng mellom glyfosatkonsentrasjoner i urin og reduserte hjernefunksjoner som konsentrasjonssvikt, språkforståelse og hukommelse.[9]
Referanser
- ^ Murtaza F. Alibhai and William C. Stallings. Closing down on glyfosat inhibition—with a new structure for drug discovery i Proceedings of the National Academy of Sciences, 2001, 98(6): 2944–2946. Online adgang.
- ^ Modtagere af National Medal of Technology Arkivert 28. september 2007 hos Wayback Machine.
- ^ People: Monsanto Scientist John E. Franz Wins 1990 Perkin Medal For Applied Chemistry i The Scientist, 1990, 4(10):28 John Franz's Perkin Medal
- ^ «Purdue University: The shikimate pathway - synthesis of chorismate». Arkivert fra originalen 19. desember 2007. Besøkt 29. april 2008.
- ^ Saccharomyces Genome Database: Saccharomyces cerevisiae pathway: chorismate biosynthesis[død lenke]
- ^ «NGOs accuse Bayer of hiding glyphosate risk data» (engelsk). Phys.org. 4. oktober 2023.
- ^ [1]
- ^ «Roundup herbicide ingredient connected to epidemic levels of chronic kidney disease» (engelsk). Phys.org. 11. oktober 2023.
- ^ «Urinary Glyphosate, 2,4-D and DEET Biomarkers in Relation to Neurobehavioral Performance in Ecuadorian Adolescents in the ESPINA Cohort» (engelsk). Environmental Health Perspectives. 11. oktober 2023.