Helgeland tingrett
Helgeland tingrett er en norsk domstol som ble opprettet 26. april 2021.[1][2][3] Domstolen ble opprettet som følge av domstolsreformen av 2020; denne ble vedtatt 10. desember 2020 under Erna Solbergs regjering, og erstattet 60 tingretter med 23.[4] Helgeland tingrett ble opprettet gjennom en sammenslåing av de tre tidligere tingrettene på Helgeland: Alstahaug tingrett, Brønnøy tingrett og Rana tingrett.[5]
Domstolen sogner til Nordland lagsogn i Hålogaland lagdømme og har rettssted i Brønnøysund, Mo i Rana og Sandnessjøen.[6][7] Den har også lokaler for å avholde rettssaker i Mosjøen.
Domstolen består av sorenskriver, fem tingrettsdommere, fem dommerfullmektiger og 14 administrativt ansatte.
Rettskretsen dekker kommunene Alstahaug, Bindal, Brønnøy, Dønna, Grane, Hattfjelldal, Hemnes, Herøy, Leirfjord, Lurøy, Nesna, Rana, Sømna, Træna, Vefsn, Vega og Vevelstad.
Historie
Helgeland sorenskriveri ble opprettet i 1591. Hvor sorenskriverne på Helgeland var bosatt den første tiden etter at embetet ble opprettet er ikke kjent. Bostedene var da heller ikke kjent før 1634, da det kom en kongelig forordning som bestemte at de skulle få utlagt bestemte gårder av en viss størrelse til sitt bruk. De skulle bebo og bruke gården, og være fritatt for skatter og bygselavgifter. Dette ble en del av deres lønn.
Disse gårdene befant seg innenfor det som senere ble kommunene Leirfjord, Alstahaug, Vefsn, Nesna og Herøy.
Ved kongelig resolusjon av 5. mai 1859 ble det bestemt at Helgeland sorenskriveri skulle deles i to: Søndre Helgeland og Nordre Helgeland sorenskriverier.[5]
Denne todelingen bestod fram til 1919. Ved kongelig resolusjon av 11. juli 1919 ble det bestemt at daværende Søndre Helgeland skulle deles i to. Disse fikk navnene Alstahaug og Brønnøy sorenskriverier. Samtidig skiftet Nordre Helgeland navn til Rana sorenskriveri. Dermed hadde Helgeland fått tre domstoler.[5]
I 2002 endret disse tre domstolene navn til Alstahaug tingrett, Brønnøy tingrett og Rana tingrett.
Fra høsten 2015 samarbeidet disse tre domstolene tett, som følge av at de hadde fått en felles ledelse.[5]
Den 10. desember 2020 vedtok Stortinget en domstolsreform. Dette var en av sakene til Erna Solbergs regjering. Reformen reduserte antall tingretter i Norge fra 60 til 23.
Referanser
- ^ Kjetil Kolsrud: Nå er domstolreformen vedtatt i Stortinget, Rett24, 10. desember 2020 kl. 15:41
- ^ Nye rettskretser fra 1. mai. Lørdag 1. mai får norske domstoler ny struktur, Juristen, 22. januar 2021, kl 12:55
- ^ Styrking av domstolene i hele landet, regjeringen.no, Justis- og beredskapsdepartementet, Pressemelding Nr: 13 – 2021, 22. januar 2021
- ^ Historisk dag i domstol-Norge, regjeringen.no, Justis- og beredskapsdepartementet, Pressemelding Nr: 67 - 2021, 23. april 2021
- ^ a b c d Helgeland Tingrett: Historikk, domstol.no, 26. april 2021
- ^ Forskrift om inndelingen av rettskretser og lagdømmer, Justis- og beredskapsdepartementet, FOR-2021-01-22-163, journalnr 2021-0080, kunngjort 22. januar 2021 kl. 14.20
- ^ Forskrift om endringer i forskrift 22. januar 2021 nr. 163 om inndelingen av rettskretser og lagdømmer. Lovdata. Besøkt 26. april 2021.
Eksterne lenker
- Offisielt nettsted
- v
- d
- r
- Tingretter: Oslo
- Buskerud
- Ringerike, Asker og Bærum
![Riksvåpenet](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/95/Coat_of_arms_of_Norway.svg/30px-Coat_of_arms_of_Norway.svg.png)
- Tingretter: Møre og Romsdal
- Trøndelag
- Tingretter: Helgeland
- Indre og Østre Finnmark
- Midtre Hålogaland
- Nord-Troms og Senja
- Salten og Lofoten
- Vestre Finnmark