Hiram Johnson
Hiram Johnson | |||
---|---|---|---|
![]() Foto: Harris & Ewing/Library of Congress | |||
Født | 2. sep. 1866[1][2]![]() Sacramento | ||
Død | 6. aug. 1945[1][2]![]() Bethesda | ||
Beskjeftigelse | Politiker, advokat ![]() | ||
Utdannet ved | University of California, Berkeley UC Berkeley School of Law Sacramento Charter High School | ||
Far | Grove L. Johnson | ||
Parti | Det progressive parti Det republikanske parti | ||
Nasjonalitet | USA | ||
Gravlagt | Cypress Lawn Memorial Park | ||
Utmerkelser | California Hall of Fame (2009) | ||
Senator fra California | |||
16. mars 1917–6. august 1945 | |||
Forgjenger | John D. Works | ||
Etterfølger | William Knowland | ||
Californias guvernør | |||
3. januar 1911–15. mars 1917 | |||
Forgjenger | James Gillett | ||
Etterfølger | William Stephens | ||
Hiram Johnson på Commons |
Hiram Warren Johnson (1866–1945) var en amerikansk republikansk politiker.
Liv og virke
Han kom fra en politisk interessert familie, der faren Grover Lawrence Johnson var kongressmann. Selv ble han først kjent for mange californiere som påtalejurist i San Fransisco, der han slo ned på korrupsjon.[3]
Guvernør
Han var en av de ledende skikkelsene innen den progressive bevegelsen først på 1900-tallet.
Fra 1911 til 1917 var han Californias guvernør.
Han var blant de som i 1912 fulgte Theodore Roosevelt og dannet Det progressive parti. Hiram Johnson var Roosevelts visepresidentkandidat ved presidentvalget det året. Det landsdekkende partiet fikk et kort liv, men de progressive fikk varig innflytelse på den republikanske politikken i California.[3][4]
Senator
Hiram Johnson ble valgt inn i Senatet i 1917 og satt der frem til sin død i 1945. Som senator beholdt han sitt progressive utsyn, men ble også en sterk talsmann for amerikansk isolasjonisme. Han var imot USAs inntreden i den første verdenskrig og senere imot Versaillestraktaten og medlemskap i Folkeforbundet. Han bidrog også til å stramme inn innvandringen fra Sør- og Øst-Europa og Øst-Asia.[3]
Hiram Johnson hadde presidentambisjoner i 1920, men fikk ikke den støtten han behøvde fra avdøde Theodore Roosevelts familie, og republikanerne nominerte heller Warren G. Harding. Johnson ble spurt om å være Hardings visepresidentkandidat, men avslo.[3][5]
Senator Johnson ble etter hvert så populær i California at Det demokratiske parti også nominerte ham som sin kandidat. Han støttet, i likhet med enkelte andre progressive republikanere, demokraten Franklin D. Roosevelt ved presidentvalget i 1932 og New Deal-politikken de første årene i Roosevelts presidentperiode.[3][5][6]
Johnson var syk da Senatet skulle stemme over ratifikasjonen av FN-pakten, men gjorde det klart at han ville ha stemt imot.[3][7]
Referanser
- ^ a b Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Hiram-Warren-Johnson, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Find a Grave, oppført som Hiram Warren Johnson, Find a Grave-ID 5306, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b c d e f Lower, Richard Coke (1993). A Bloc of One: The Political Career of Hiram W. Johnson (engelsk). Stanford: Stanford University Press. ISBN 978-0-8047-2081-6.
- ^ Olin, Spencer C. (1968). California's Prodigal Sons: Hiram Johnson and the Progressives, 1911–1917 (engelsk). Berkeley og Los Angeles: University of California Press.
- ^ a b Hamilton, Marty (1962). «Bull Moose Plays an Encore: Hiram Johnson and the Presidential Campaign of 1932». California Historical Society Quarterly (engelsk). 41 (3): 211–221. ISSN 0008-1175.
- ^ Feinman, Ronald L. (1981). Twilight of Progressivism: The Western Republican Senators and the New Deal (engelsk). Baltimore: The Johns Hopkins University Press. ISBN 978-0-8018-2373-2.
- ^ Grant, Philip A. jr. (1983). «Roosevelt, the Congress, and the United Nations». Presidential Studies Quarterly (engelsk). 13 (2): 281–282. ISSN 0360-4918.
Eksterne lenker
- (en) Hiram Johnson hos Amerikas forente staters kongress’ biografiske kartotek
- (en) Hiram Johnson hos American National Biography
- v
- d
- r
![USAs senat](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f0/Seal_of_the_United_States_Senate.svg/80px-Seal_of_the_United_States_Senate.svg.png)