Huckleberry Finn
Huckleberry Finn | |||
---|---|---|---|
orig. The Adventures Of Huckleberry Finn | |||
Forfatter(e) | Mark Twain | ||
Språk | Engelsk | ||
Sjanger | Satire,[1] humor,[2][3] pikaresk roman, eventyrfiksjon | ||
Utgitt | 1884 | ||
Forlag | Chatto & Windus | ||
OCLC | 29489461, 74459734 | ||
Huckleberry Finn på Commons |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ab/Mark_Twain_Les_Aventures_de_Huck_Finn_illustration_p105.jpg/250px-Mark_Twain_Les_Aventures_de_Huck_Finn_illustration_p105.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/56/Huckleberry-finn-with-rabbit.jpg/250px-Huckleberry-finn-with-rabbit.jpg)
Huckleberry Finn (også Huck Finn, på engelsk The Adventures of Huckleberry Finn) er en roman fra 1884 av Mark Twain (1835–1910) og regnes som hans store mesterverk. Romanen handler for det meste om Huckleberry Finn og den rømte slaven Jims reise nedover Mississippi i tiden før den amerikanske borgerkrigen.
Romanen har blitt kalt «den store amerikanske romanen», «den amerikanske Odysseen» og «den amerikanske saga». «All amerikansk litteratur stammer fra en bok av Mark Twain som heter Huckleberry Finn», har Ernest Hemingway sagt om boka.[4]
Handling
Handlingen i romanen fortsetter der romanen Tom Sawyer slutter. Handlingen i begge bøkene er lagt til en uspesifisert tid, som kan avgrenses ved at det må foregå etter av dampskipene begynte å trafikkere Mississippi tidlig på 1800-tallet, og før den amerikanske borgerkrigen (1861–65). «Det er nærliggende å tidfeste begge bøkene til Mark Twains barndom,» mener Kari Skjønsberg.[4] Det vil si rundt 1845–1850. Handlingen i begge bøkene tar utgangspunkt i den fiktive byen «St. Petersburg», som er basert på Twains oppvekstby Hannibal (Missouri).
Huckleberry Finn blir adoptert av en gammel tante, Enkefru Douglas, og blir tvunget til å oppgi sitt landstrykerliv, noe han ikke er spesielt glad for. Det er ikke hans alkoholiserte far heller, han misliker at sønnen skal ha det bedre enn ham selv. En natt kidnapper han sønnen og tar ham med til et hemmelig hus i skogen der han blir innelåst. Der legger Huckleberry en slu plan som fører til at faren og alle de andre tror at han er død. Han rømmer og finner tilhold på Jackson’s Island; her møter han den rømte slaven Jim som er mistenkt for mordet på Huck.
Sammen reiser Jim og Huck nedover elven Mississippi for å komme til slavefrie soner. Blant opplevelsene underveis er et hus som flyter på elva etter en storm, med et lik i. Huck kler seg ut som ei jente. Huck skilles fra Jim, og kommer til familien Grangerford, hvor han opplever en slektsfeide mot Shepherdsons, med dødelig utgang. Huck og Jim blir kjent med to bedragere som kaller seg «Kongen» og «Hertugen». Bedragerne selger Jim som slave, og bruker Huck for å lure til seg penger fra tre unge arvinger.
Jim blir satt i forvaring for sin medvirkningen i svindelen. Tom Sawyer dukker opp, og klekker ut en infløkt plan for å befri ham. Toms tante Polly dukker opp og oppklarer forviklinger. Historien slutter med at Jim får vite at han er en fri mann, etter at hans siste eier er død. Huck får vite at den døde mannen i det flytende huset var faren. Huck vender tilbake til småbyen han rømte fra, men planlegger å reise vestover.
Mens Tom Sawyer er skrevet i tredjeperson, blir Huck Finn fortalt av selve Huckleberry Finn selv, i hans eget muntlige språk med innslag av feil grammatikk, stavefeil og feil bruk av fremmedord.[4] Ved å skape litteratur ut av denne muntlige språktonen, greide Twain å skape et dikterspråk som spenner over alle tonearter, mener Sigmund Skard.[5] Twains bruk av muntlig språk i romanen kan også sees som utforskning av sørstatsdialekten, og med det som en videreføring av hva Joel Chandler Harris gjøre med sine Uncle Remus-fortellinger (1881 mfl).[6]
Mennesker
Huckleberry "Huck" Finn: Hovedpersonen og fortelleren i romanen, en 13 år gammel gutt som bor i St. Petersburg, Missouri. Hans far er byens alkoholiker, og Huck må ofte overleve med sin egen intelligens. Han er en ettertenksom og smart gutt som har en tendens til å trekke sine egne konklusjoner som ofte er i strid med samfunnets normer.
Tom Sawyer: Hucks venn og hovedpersonen i romanen Tom Sawyer, som er en oppfølger til Huckleberry Finn. Tom er en dominerende karakter med en livlig fantasi og henter gale planer fra eventyrromaner. Toms strenge tilknytning til samfunnets normer får ham til å tilpasse seg de "siviliserte" kreftene som Huck etter hvert kritiserer og forlater.
Jim: En av Miss Watsons slaver, en superstisøs, men intelligent og praktisk karakter. Jims ofre og vennskap viser Huck at menneskelighet ikke har noe med rase å gjøre. Som en rømte slave havner han ofte i ydmykende situasjoner.
Pap Finn: Hucks far og byens alkoholiker. Pap er uvitende og i en dårlig tilstand, avviser Hucks utdannelse og slår ham ofte. Pap representerer korrupsjonen i det hvite samfunnet og sviktet i familiedynamikkene i romanen.
Hertug og Dauphin: To svindlere som Huck og Jim redder. Den gamle mannen påstår at han er arving til den franske tronen, mens den unge mannen hevder å være en bortført hertug. Huck skjønner at de er svindlere, men overlater dem til deres medlidenhet.
Enke Douglas og Miss Watson: To velstående søstre som bor sammen i St. Petersburg. Enke Douglas er vennligere og mer tålmodig, mens Miss Watson representerer strenge og hyklerske religiøse verdier. Huck frykter å skuffe Enke Douglas hvis han ikke lever opp til samfunnets forventninger.
Dommer Thatcher: Den lokale dommeren som er ansvarlig sammen med Enke Douglas og som har til oppgave å beskytte pengene som Huck og Tom har funnet. Huck overfører sin formue til dommeren når hans far vender tilbake, og dommeren gir Huck trøst. Dommer Thatcher har en datter som heter Becky.
Grangerford-familien: En familie som tar Huck inn etter at et dampfartøy har kollidert med flåten hans og skilt ham fra Jim. Grangerford-familien er involvert i en latterlig og blodig feide med den lenge rivaliserende Shepherdson-familien.
Wilks-familien: Hertug og Dauphin møter en mann som snakker om døden til en lokal mann ved navn Peter Wilks. De utgir seg som Wilks' brødre og begynner en rekke svindler som når sitt klimaks med Jim-salget.
Silas og Sally Phelps: Toms tante og onkel som Huck tilfeldig møter etter å ha fått vite at svindlerne har solgt Jim. De er i utgangspunktet gode mennesker, men de holder Jim under overvåkning, og Huck ønsker å unngå deres "siviliserende" påvirkning.
Tante Polly: Toms tante og søster til Sally Phelps. Mot slutten av romanen identifiserer hun korrekt Huck som oppfører seg som Tom, og Tom som oppfører seg som Sid.[7]
Tema
Sigmund Skard mener at «Huck Finn er ein dei mest mang-tolka av amerikanske romanar»;[5] både Skard og Kari Skjønsberg[4] legger særlig vekt på to tema. Det ene er romanen sett som utviklingsroman med vekt på den modningen Huck Finn gjennomgår og de etiske dilemma han må ta stilling til. Rasespørsmål og det etiske ved slaveri drøftes både direkte og indirekte. Det andre er romanen sett som pikareskroman med vekt på det vilkårlige i de mange opplevelser de to reisende møter langs elva, og den oppfinnsomheten de bruker for å kunne ut av kniper.[4][5]
Et tredje tema et utviklingen av forholdet mellom Huck og Jim.[8]
Flere har pekt på at elva Mississippi er «den tredje hovedpersonen i romanen»[4]; Skard peker på at romanen også skildrer hele samfunnet i Mississippi-dalen[5]; Norman Mailer beskriver elva som en guddommelig kraft som griper inn i de to reisendes liv, holder dem oppe og nærer dem, men som også truer med å skade dem, fører dem fra hverandre og tilsist sammen igjen.[8]
Bruken av jeg-forteller, med Hucks «overtro, begrensede erfaringer og manglende kunnskaper»[4] er med på å skape romanens komikk.[4] Skjønsberg peker også på at boka er en «fargerik harselas over samfunnsforholdene i USA like før borgerkrigen,» med bitende utfall mot fordommer og svik.[4]
Etterliv
Romanen har lenge vært diskutert for bruken av orden «nigger», særlig har diskusjonen gått om dette gjør den uegnet i skolen. I senere tid har diskusjonen også handlet om hvorvidt fremstillingen av negrene i boka er stereotyp.[4]
Andre forfattere har nyskrevet historien sett fra synsvinkelen til Hucks far[9] og Jims kone.[10]
- Film & TV
Romanen er filmet en lang rekke ganger[11] siden den første stumfilmversjonen Huck and Tom i 1918, med Robert Gordon i rollen som Huck. Her er et utvalg:
- The Adventures of Huckleberry Finn (1939). Richard Thorpes regi; Mickey Rooney som Huckleberry Finn.
- Tom Sawyer og Huckleberry Finn («Huckleberry Finn and His Friends»), en canadisk TV-serie fra 1979. Vist på NRK første gang fra høsten 1981 til 1982.[12]
- Rascals & Robbers - Secret Adventures of Tom & Huck (1982). Dick Lowrys regi
- Huck Finns eventyr (1993). Stephen Sommers' regi; Elijah Wood som Huckleberry Finn og Courtney B. Vance som Jim.
- Tom and Huck (1995). Peter Hewitts regi; Jonathan Taylor Thomas som Tom Sawyer og Brad Renfro som Huckleberry Finn.
- Scene
- Downriver, musikal fra 1975 med tekst og mysikk av John Braden
- Big River, musikal fra 1985 med tekst og musikk av Roger Miller
I Norge
I Norge ble romanen første gang gitt ut på Aschehoug i 1930 under tittelen «Huck Finns bedrifter», oversatt av Egil Hjorth-Jenssen. Romanen har siden den gangen kommet ut i en rekke forkortede barneutgaver på diverse forlag, hvorav den mest gjenutgitte barneutgaven er Eide Forlags utgave fra 1949, oversatt av Zinken Hopp. En fullstendig oversettelse av romanen, utgitt for en voksen målgruppe, ble første gang utgitt av Den norske Bokklubben i 1973 i Olav Angells oversettelse.
Referanser
- ^ http://classic-literature.findthedata.com/q/13/2379/Who-is-the-protagonist-in-The-Adventures-of-Huckleberry-Finn-the-classic-literature-novel-written-by-Mark-Twain.
- ^ http://www.free-ebooks.net/ebook/The-Adventures-of-Huckleberry-Finn/html/86.
- ^ Michael S. Hart (på mul), Prosjekt Gutenberg, Project Gutenberg Literary Archive Foundation, OL11076820A, Prosjekt Gutenberg ebook-ID 9007, Wikidata Q22673, https://gutenberg.org
- ^ a b c d e f g h i j k l Kari Skjønsberg. «Huckleberry Finn». I: Bokvennen, nr 2, 2001, side 18-25
- ^ a b c d Sigmund Skard. «Amerikansk litteratur». I: Verdens litteraturhistorie; bind 9; Naturalismen. Redigert av Edvard Beyer mfl. Cappelen, 1972
- ^ «Children’s Literature in America, 1870-1945». I: Children’s Literature, an illustrated history. Edited by Peter Hunt. Oxford University Press, 1995. ISBN 0-19-212320-3
- ^ «Huckleberry Finn’in Maceraları Kitap Özeti ve Karakter Analizi - Arabuloku» (tyrkisk). 29. juli 2024. Besøkt 29. juli 2024.
- ^ a b Mailer, Norman (9. desember 1984). «Huckleberry Finn, Alive at 100». The New York Times. Besøkt 8. september 2015. . Sitat: «The growth of love and knowledge between the runaway white and the runaway black is a relation equal to the relation of the men to the river for it is also full of betrayal and nourishment, separation and return.»
- ^ Jon Clinch. Finn: A Novel. Random House. 2007. ISBN 978-1-4000-6591-2
- ^ Nancy Rawles. My Jim. Crown Publishers. 2005. ISBN 978-1-4000-5400-8.
- ^ filmweb.no
- ^ «VG - Rampeguttene slår til (29.08.1981)». Arkivert fra originalen 28. november 2011. Besøkt 18. februar 2010.
Eksterne lenker
- The Adventures of Huckleberry Finn; study guide; gradesaver.com
- The Adventures of Huckleberry Finn; study guide; sparknotes.com
Portal: Litteratur