Kerstin Anér
Kerstin Anér | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 28. mars 1920[1][2][3]![]() Adolf Fredriks församling[1][2][3] | ||
Død | 23. nov. 1991[1]![]() Överjärna församling[1] | ||
Beskjeftigelse | Politiker, skribent ![]() | ||
Embete |
| ||
Utdannet ved | Göteborgs universitet | ||
Far | Josef Anér[1][2][3] | ||
Mor | Gunvor Anér[3] | ||
Søsken | Sven Anér[1] | ||
Parti | Folkpartiet | ||
Nasjonalitet | Sverige | ||
Medlem av | Europarådets parlamentarikerforsamling[1] | ||
Kerstin Anér på Commons |
Kerstin Anér (født 28. mars 1920 i Stockholm, død 23. november 1991 i Överjärna) var en svensk programprodusent, forsker og forfatter samt riksdagsrepresentant for Folkpartiet liberalerna, et parti hun var andre nestleder i fra 1975–1983. Kerstin Anér var søsteren til Sven Anér, en av grunnleggerne av Miljöpartiet de Gröna.[1]
Kerstin Anér ble Dr.philos. fra Göteborgs högskola i 1948 på en avhandling om 1790-tallets presse- og litteraturklima i Sverige. Hun var medarbeider i Bonniers litterära magasin fra 1946 til 1959 og Idun/Veckojournalen fra 1951 til 1963. Hun var også programprodusent i Sveriges Radio i årene 1956–1969. I perioden 1976 til 1980 var hun statssekretær i utdanningsdepartementet.
Hun var rigsdagsdelegat i perioden 1969–1985. Fra 1969–1970 i andra kammaren for Stockholms stads valkrets, 1971–1976 for Stockholms kommuns valkrets og 1976–1985 i Stockholms läns valkrets. I riksdagen var hun blant annet medlem i jordbrukskomiteen i perioden 1972–1976 og i kulturkomiteen fra 1979 til 1982. Hun var og varagruppeleder for Folkpartiet fra 1975 til 1981.
Som riksdagsdelegat var hun aktiv innen forsknings- og miljøpolitikken, og hun var også tidlig ute med å være oppmerksom på datamaskinenes påvirkning på den personlige integriteten. Hun deltok i et stort antall statlige utgreiinger som omhandlet tematikk som integritet, genetikk og energispørsmål.
Kerstin Anér var lenge aktiv i Redd barnas landsorganisasjon, der hun var leder i årene 1978 til 1983.
Kerstin Anér var en mye brukt taler over hele landet både i kirker og i Folkpartiets lokale avdelinger. Hun utviklet en stor talekunst som dro mange mennesker til møtene med denne, der hun iblant leste opp salmer og annet hun hadde skrevet. Hun er reperesntert i den svenske salmeboken fra 1986 med to salmer, og i Salmer 1997 og Norsk salmebok 2013 med en salme hun har oversatt.
Salmer
- «Du är större än mitt hjärta» skrevet i 1946
- «Jublande lyfter vi här våra händer» oversatt i 1975 (Norsk: «Pris være Gud«)
Referanser
- ^ a b c d e f g «Kerstin Anér 1920-03-28 — 1991-11-23 Politiker, riksdagsledamot, samhällsdebattör», Svensk kvinnebiografisk leksikon ID KerstinAner0, besøkt 22. september 2020[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b c Den svenske kirkes fødsels- og dåpsprotokoller, «Adolf Fredriks kyrkoarkiv, Födelse- och dopböcker, huvudserie, SE/SSA/0001/C I a/26 (1918-1923), bildid: 00028294_00067, sida 66», besøkt 21. mai 2019, «59,Mars 28,,1,,,,Kerstin»[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b c d Tvåkammar-riksdagen 1867–1970, Svenskt porträttarkiv sj9PGLAlnmUAAAAAABfEqA, besøkt 31. januar 2022[Hentet fra Wikidata]
Litteratur
- Enkammarriksdagen 1971-1993/94 (Sveriges riksdag 1996), band 1, s. 57-68
Eksterne lenker
- (en) Kerstin Anér hos Europarådets parlamentarikerforsamling