Krain
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/66/Austria-Hungary_map.svg/250px-Austria-Hungary_map.svg.png)
Krain (slovensk: Kranjska; italiensk: Carniola; ungarsk: Krajna) er et navn for en historisk region som utgjør deler av dagens Slovenia. Selv om det ikke eksisterer lenger som en helhet, tenderer de slovenere som bor innenfor området å identifisere det med de tradisjonelle delene av Gorenskaja (Øvre Krain), Dolenjska (Nedre Krain), samt deler av Bela Krajina (Hvite Krain), og i mindre grad med Notranjska (Indre Krain). På begynnelsen av 1990-tallet bodde i underkant halvparten av Slovenias befolkning innenfor grensene av det tidligere hertugdømmet Krain.
Navnet er slavisk og betyr «grenseområde». Arealet er nesten 10 000 km², og avgrenses av fjellkjeden Karavankene, De juliske Alpene og elva Kupa. På 500-tallet ble området befolket av slovenere, og det var i denne tiden navnet oppsto.
Krain var en stat innenfor det tysk-romerske rike i det østerrikske rikskreds, og et hertugdømme hvor habsburgerne hadde arverett, senere en del av det østerrikske rike og av Østerrike-Ungarn. Regionen var krongods fra 1849 da det ble inndelt i Øvre Krain, Nedre Krain og Indre Krain fram til 1918. Dets hovedstad var opprinnelig Krainburg (nå Kranj), for en kort periode Stein (nå Kamnik), og fra andre halvdel av 1200-tallet Laibach (nå Ljubljana). I dag, på 2000-tallet, er dets område (i dets utstrekning ved oppløsningen) bortimot fullstendig lokalisert i Slovenia, unntatt for en liten del i nordvestlige Italia, rundt Fusine i Valromana.[1] Krain i sin endelige form, etablert i 1815,[2] bestående av 9 904 km2.[3] I 1914, rett før den første verdenskrig brøt ut, hadde området en befolkning på i underkant av 530 000 innbyggere.[2]
Etter første verdenskrig ble størstedelen en del av delrepublikken Slovenia i Jugoslavia. En mindre del gikk til Italia. Etter andre verdenskrig ble den italienske delen også en del av Jugoslavia. Ved Slovenias løsrivelse ble hele Krain en del av Slovenia, og utgjør ca. halvparten av landets areal.
Referanser
- ^ Perko, Drago; Orožen Adamič, Milan, red. (1998): «Zgodovinske dežele Slovenije» [Historiske land i Slovenia] i: Slovenija: pokrajina in ljudje [Slovenia: dets landskap og folk], 3. utg., Mladinska knjiga, ISBN 9788611150338, s. 16
- ^ a b Pipp, Lojze (1935): «Razvoj števila prebivalstva Ljubljane in bivše vojvodine Kranjske» [Utviklingen av befolkningsantallet i Ljubljana og det tidligere hertugdømmet Carniola] (PDF) i: Kronika slovenskih mest, Ljubljana. 2 (1).
- ^ Perko, Drago; Orožen Adamič, Milan, red. (1998): «Zgodovinske dežele Slovenije», s. 16