Luftskipshangaren i Ny-Ålesund
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/53/Luftskipet_%22Norge%22_trekkes_inn_i_luftskiphallen_i_Ny-%C3%85lesund%2C_7._mai_1926.jpg/250px-Luftskipet_%22Norge%22_trekkes_inn_i_luftskiphallen_i_Ny-%C3%85lesund%2C_7._mai_1926.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/88/Luftskiphallen_i_Ny-%C3%85lesund_trekkes_med_duk%2C_1926_%288887042259%29.jpg/250px-Luftskiphallen_i_Ny-%C3%85lesund_trekkes_med_duk%2C_1926_%288887042259%29.jpg)
Luftskipshangaren i Ny-Ålesund ble bygget i 1925-1926 for å huse luftskipet «Norge» under oppholdet (7. - 11. mai 1926) i Ny-Ålesund.
Byggearbeidet startet 25. oktober 1925 da materialer og de 26 bygningsarbeiderne ankom Ny-Ålesund og bygget stod klar da luftskipet ankom 7. mai 1926. Det var datidens største trekonstruksjon i Europa, 110 m langt, 34 m bredt og 40 m høyt. Hangaren ble kledd med seilduk. Det doble reisverket omfattet 600 m³ tømmer fra Trøndelag, 10 × 12 og 8 × 8 tommer og kledd med 10 000 m² sort seilduk. Ti tonn med spesialtilpassede spiker og bolter måtte til for å feste reisverket.
Det var Norsk Luftseiladsforening som hadde påtatt seg det økonomiske ansvar for byggingen. De engasjerte, etter råd fra Oslo Tømmermesterforening, tømmermester Ferdinand Reinhardt Arild (1892–1974). Arilds endringer fra arbeidet på Svalbard ble nedskrevet i 1930 og i revidert form omkring 1960. De ble utgitt av Norsk luftfartsmuseum i 1999.[1]
Tømrermester Arild høstet liten anerkjennelse fra polarhelten. De møttes ved en anledning før luftskipet startet. Amundsen klaget over boforholdene, og Arild fremhevet at det var gjort i samsvar med Luftseilasforeningen, at han var engasjert og fikk sin gasje fra denne og førte all korrespondanse med Luftseilasforeningen. Amundsen svarte «snakk ikke med meg om denne luftseilasforening», hvorpå han sendte Arild et blikk og snudde helt om[2].
Hangaren ble revet rundt 1927 og tømmeret skåret opp til dimensjoner det var behov for. Grunnmuren står og bevares som et fortidsminne,[3] i likhet med fortøyningsmasten.[4]
Det finnes en modell av luftskipshangaren i Luftskipsmuseet på Spitsbergen.
Referanser
- ^ Arild, Ferdinand Reinhardt (1999). Tømmermann på Svalbard : om hangaren til luftskipet "Norge" og andre fortellinger. Norsk luftfartsmuseum. ISBN 8291837015.
- ^ Aftenposten Historie Nr. 2/2018 «Amundsen sendte meg et par øyne, snudde helt om og gikk»
- ^ (no) «Luftskipshangaren i Ny-Ålesund». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Amundsen-masta». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.