Paul Erdős
Paul Erdős | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 26. mars 1913[1][2][3][4]![]() Budapest (Østerrike-Ungarn)[5][1] | ||
Død | 20. sep. 1996[1][2][3][6]![]() Warszawa[5][1][7][8] | ||
Beskjeftigelse | Matematiker ![]() | ||
Akademisk grad | Doktor[9] | ||
Utdannet ved | Eötvös Loránd-universitetet (1930–1934) (studieretning: matematikk, akademisk grad: ph.d.)[10] Stephen I of Hungary High School (1926–1930)[11] | ||
Doktorgrads- veileder | Lipót Fejér | ||
Far | Lajos Erdős | ||
Nasjonalitet | Ungarn[12][13] | ||
Gravlagt | Kozma Street Jewish Cemetery[14] | ||
Medlem av | 6 oppføringer Royal Society (1989) Det ungarske vitenskapsakademiet (1957)[15] American Academy of Arts and Sciences Koninklijke Nederlandse Akademie van Wetenschappen National Academy of Sciences (1980–) (Foreign Associate of the National Academy of Sciences)[16][17] Det polske vitenskapsakademi | ||
Utmerkelser | 9 oppføringer Guggenheim-stipendiet (1945)[18] Cole-prisen (1951)[10] Kossuthprisen (1958)[19] Akadémiai Aranyérem (1991)[20] Wolf Prize in Mathematics (1983) (statsborgerskap: Ungarn)[10] Æresdoktor ved Haifa-universitetet (1994)[21] Utenlandsk medlem av Royal Society (1989)[22] Æresdoktor ved Karlsuniversitetet i Praha (1992)[23] Honorary doctor of the University of Limoges (1986)[24][25] | ||
Paul Erdős på Commons |
Paul Erdős [ˈɛrdøːʃ] (født 26. mars 1913 i Budapest, død 20. september 1996 i Warszawa) var en av de mest betydningsfulle matematikerne i det 20. århundret, og ble regnet som en legende allerede da han levde. Erdős samarbeidet med hundrevis av kolleger, i områdene kombinatorikk, grafteori og tallteori. I sitt voksne liv hadde han i praksis aldri noe fast bosted eller stilling, men reiste rundt i verden for å delta på konferanser eller treffe andre matematikere.[trenger referanse]
Liv
Erdős ble født som tredje barn i en ikke-praktiserende jødisk familie i Budapest, den gang i Østerrike-Ungarn. Siden søstrene hans døde før han ble født i en alder av tre og fem år, var han det eneste barnet til Anna og Lajos Erdős, som begge var matematikklærere. Faren hans ble tatt til fange av russiske styrker i 1914, og siden moren hans underviste, ble Paul oppdratt av en tysk guvernante. Allerede da han var tre år gammel kunne han regne, og da han var fire kunne han regne ut i hodet hvor mange sekunder venner av familien hadde levd.[trenger referanse] I frykt for smittsomme sykdommer lot hans mor ham undervise av en privatlærer.[trenger referanse] Også da han ble eldre gikk han bare på skolen annethvert år, siden moren hans ofte forandret mening.[trenger referanse]
I 1920 ble faren hans løslatt fra krigsfangenskap.
Da han var 17 år ble Erdős immatrikulert ved universitetet. Fire år etterpå, i 1934, tok han doktorgrad i matematikk.[trenger referanse] Siden antisemittismen var på fremmarsj flyttet han samme år som gjesteforeleser til Manchester.[trenger referanse]
I 1938 fikk han sin første amerikanske stilling som stipendiat i Princeton. Denne stillingen beholdt han ikke lenge, siden instituttledelsen anså ham for å være "merkelig og ukonvensjonell".[trenger referanse] På denne tiden begynte han også å utvikle vanen å reise fra universitet til universitet. Han holdt ikke ut å oppholde seg lenge på det samme stedet, og fortsatte å reise mellom matematiske institusjoner til sin død.[trenger referanse]
I desember 1948 besøkte han Ungarn for første gang på ti år for igjen å treffe sin mor og sine ungarske venner (Paul Turán, Vera Sós, Miklós Simonotis m.fl.) Det lyktes ham først i februar 1949 å forlate landet, siden Stalin begynte å sperre grensene. Deretter pendlet han i tre år mellom England og USA, inntil han i 1952 fikk en stilling på det amerikanske University of Notre Dame.
Da han i 1954 ville besøke en konferanse i Amsterdam, ble han etterforsket av McCarthy-kommisjonen og ble fortalt at hvis han forlot USA, ville han ikke få innreisetillatelse igjen. Han valgte likevel å dra til konferansen, og kom ikke tilbake til USA før mange år senere.
På 1960-tallet fikk han en stilling på det hebraiske universitetet i Jerusalem. Denne stillingen beholdt Erdős offisielt i 30 år: Han reiste alltid fra universitet til universitetet for å samarbeide med matematikere. Han offentliggjorde rundt 1500 artikler, mer enn noen andre, og hadde tilsammen flere medforfattere enn noen andre matematikere.[trenger referanse] Av dette oppstod Erdős-tallene.
I 1984 ble han tildelt Wolfprisen.
Erdős døde av hjerteinfarkt på en konferanse i Warszawa i 1996, i en alder av 83 år. Han var ugift og hadde ingen barn.
Matematisk arbeid
Sammen med Leonhard Euler er Erdős den mest produktive i matematikkens historie.[trenger referanse] Erdős publiserte flest artikler, men Euler publiserte flere sider.[trenger referanse] Han hadde tilsammen rundt 500 med medforfattere, og anså matematikk som en sosial aktivitet.[trenger referanse]
Utviklingen av Ramsey-teori og den probabilistiske metode er de bidragene han er mest kjent for. Sammen med Atle Selberg fant han et elementært bevis for primtallteoremet.
Erdős-tall
Som et uttrykk for anerkjennelse og beundring av Erdős' arbeid, har Erdős-tallene blitt en del av matematisk folklore. Enhver matematiker har et Erdős-tall. Erdős selv har Erdős-tallet 0. Enhver som har skrevet en artikkel sammen med Erdős har Erdős-tall 1, en som har skrevet en artikkel sammen med en matematiker med Erdős-tall 1 har Erdős-tall 2, og så videre.
Referanser
- ^ a b c d Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 24. januar 2016[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Brockhaus Enzyklopädie, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id erdos-paul[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Solomon R. Guggenheim Museum, oppført som Paul Erdös, Guggenheim fellows ID paul-erdos, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ KNAW Past Members, oppført som P. Erdös, KNAW past member ID PE00000161, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Gemeinsame Normdatei, d-nb.info, besøkt 24. januar 2016[Hentet fra Wikidata]
- ^ Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6q36w1v, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ biography.yourdictionary.com[Hentet fra Wikidata]
- ^ link.springer.com[Hentet fra Wikidata]
- ^ Mathematics Genealogy Project[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b c MacTutor History of Mathematics archive[Hentet fra Wikidata]
- ^ books.google.cat, side(r) 4[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.nytimes.com[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.bbc.co.uk[Hentet fra Wikidata]
- ^ Find a Grave[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.ams.org, side(r) 70[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.nasonline.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ Notable Names Database[Hentet fra Wikidata]
- ^ Guggenheim Fellows database, Guggenheim fellows ID paul-erdos[Hentet fra Wikidata]
- ^ web.archive.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ Det ungarske vitenskapsakademiet, «Akadémiai Aranyérem», besøkt 13. mai 2019[Hentet fra Wikidata]
- ^ iraq.haifa.ac.il[Hentet fra Wikidata]
- ^ Complete List of Royal Society Fellows 1660-2007, side(r) 113[Hentet fra Wikidata]
- ^ cuni.cz[Hentet fra Wikidata]
- ^ math.univ-lyon1.fr[Hentet fra Wikidata]
- ^ theses.hal.science[Hentet fra Wikidata]
Eksterne lenker
- (en) Paul Erdős – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- v
- d
- r
1978: Gelfand / Siegel | 1979: Leray / Weil | 1980: Cartan / Kolmogorov | 1981: Ahlfors / Zariski | 1982: Whitney / Krein | 1983/4 : Chern / Erdős | 1984/5 : Kodaira / Lewy | 1986: Eilenberg / Selberg | 1987: Itō / Lax | 1988: Hirzebruch / Hörmander | 1989: Calderón / Milnor | 1990: de Giorgi / Piatetski-Shapiro | 1992: Carleson / Thompson | 1993: Gromov / Tits | 1994/5: Moser | 1995/6: Langlands / Wiles | 1996/7: Keller / Sinaj | 1999: Lovász / Stein | 2000: Bott / Serre | 2001: Arnold / Shelah | 2002/3: Sato / Tate | 2005: Margulis / Novikov | 2006/7: Smale / Furstenberg | 2008: Deligne / Griffiths / Mumford | 2010: Sullivan / Yau | 2012: Aschbacher / Caffarelli | 2013: Mostow / Artin | 2014: Sarnak | 2015: J. G. Arthur | 2017: Schoen / Fefferman | 2018: Beilinson / Drinfeld | 2019: Le Gall / Lawler | 2020: Donaldson / Eliashberg | 2022: Lusztig