Samholdbevegelsen
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bc/LosjehusetvOrmetjern_%283%29.jpg/250px-LosjehusetvOrmetjern_%283%29.jpg)
Samholdbevegelsen var en sosialpolitisk organisasjon som ble etablert i Arendalsområdet etter Arendalskrakket høsten 1886. Bevegelsen besto av minst tre arbeiderforeninger, Samhold 1, 2 og 3, fordelt rundt Nidelvas munning i Arendal, i kommunene Barbu, Øyestad og Hisøy. Bevegelsen ble initiert av møter som ble arrangert, for å diskutere hva som kunne gjøres for å hjelpe de arbeidsløse etter at en rekke bedrifter hadde gått konkurs. Fra starten deltok medlemmer av partiet Venstre, arbeidere fra området og en del kvinner som var gift med sjøfolk. [1]
Foreningen Samhold 1 holdt sine møter losjehuset «Sigholts Minde» ved Ormetjern på Strømsbu i Barbu kommune. Avholdsbevegelsen sto sterkt i alt reformarbeid blant arbeiderne på denne tiden; det var derfor ikke tilfeldig at møtene ble holdt i et losjehus. Bevegelsen hadde støtte fra politikere i partiet Venstre, og det første året fra avisen Agderposten. Samhold-foreningene var i motsetning til tidligere arbeiderforeninger basert på at ledelsen i foreningene selv var arbeidere.
I 1887 tok Samhold-foreningene initiativ til et møte for å stifte et politisk parti på nasjonalt nivå, Det norske Arbeiderparti. Delegater fra arbeiderforeninger i Oslo, Bergen, Kristiansand og Arendal deltok på stiftelsesmøtet, som ble arrangert 21. - 23. august i losjehuset "Sigholts Minde" i daværende Barbu kommune, rett utenfor Arendals bygrense. I bøker om partiets historie omtales dette møtet for Arendalsmøtet.
Stemmerett var møtets viktigste tema, ut over selve partistiftelsen. Stemmerett for alle ble foreslått, og Karl Fostvedt fra Samhold ønsket da å presisere at stemmerett skulle være både for menn og for kvinner. Dette ble vedtatt. Partiet første styre vedtok i desember 1887 en resolusjon om stemmerett der dette fremmes som et krav rettet til Stortinget. Resolusjonen ble sendt til Stortinget. [2]
Det første året etter stiftelsen var styret i partiet basert på Samhold-foreningene i Arendal. Anders Andersen fra foreningen Samhold 1 var partiets første formann.[3]
Samhold-foreningene startet egen avis, Samholds Avis, med Andreas Hansson som redaktør. Avisen ble trykket på eget trykkeri.[4]
Samholdbevegelsen i Arendal fikk kort levetid. Allerede i 1888 gikk bevegelsen i oppløsning.[5]
Bygningen Sigholts Minde i Arendal, der Det norske arbeiderparti ble stiftet, hører i dag til Norges demokratiske kulturarv, sammen med Frostatinget, Eidsvoll 1814 og Stortingsbygningen.
Referanser
- ^ Harald Flodda: Samholdbevegelsen i Arendalsområdet i 1880-åra – bakgrunn og innhold, hovedoppg., Universitetet i Oslo. 1980.
- ^ Joh. G. Torstveit: Eit sted på vegen mot røysterett for kvinner. I Aust-Agder-Arv 2013. s. 101-103.
- ^ Arbeidernes leksikon. Arbeidermagasinets forlag. Oslo 1932. Oppslagsord: Det norske Arbeiderparti. Bind 2, s.291 -292
- ^ Johannes G. Torstveit: Storsvindel bankkrakk og nytt politisk parti 1886-88, Arendal 1886-1888, Arendals Tidende, 2012.
- ^ Harald Flodda: Samholdbevegelsen i Arendalsområdet i 1880-åra – bakgrunn og innhold, hovedoppg., Universitetet i Oslo. 1980.