Suzaku (tenno)
Suzaku | |||
---|---|---|---|
Født | 7. sep. 923![]() Kyoto | ||
Død | 6. sep. 952![]() Kyoto | ||
Beskjeftigelse | Hersker ![]() | ||
Embete |
| ||
Ektefelle | Hiroko-joō Keiko Fujiwara | ||
Far | Daigo | ||
Mor | Fujiwara no Onshi | ||
Søsken | 21 oppføringer Kinshi-naishinnō Enshi-naishinnō Senshi-naishinnō Kōshi-naishinnō Kyōshi-naishinnō Keishi-naishinnō Seishi-naishinnō Eishi-naishinnō Gashi-naishinnō Shōshi-naishinnō Yasuakira-shinnō Yoakira-shinnō Yoshiakira-shinnō Kaneakira-shinnō Minamoto no Yoriakira Minamoto no Takaakira Moriakira-shinnō Shigeakira-shinnō Ariakira-shinnō Murakami Noriakira-shinnō | ||
Barn | Masako-naishinnō | ||
Nasjonalitet | Japan | ||
Suzaku på Commons |
Keiser Suzaku (
Suzakus regjeringstid strakk seg over årene fra 930 til 946.[3]
Tradisjonelt narrativ
Før han besteg krysantemumtronen var hans personlige navn (imina)[4] var Hiroakira-shinnō.[5] Han var også kjent som Yutaakira-shinnō (
Hiroakira-shinnō var 11. sønn av keiser Daigo og keiserinne-konsort Onshi, en datter av regenten og statsrådets storminister Fujiwara no Mototsune.[7]
Suzaku had hadde to keiserinner eller konsorter, og én keiserlig datter.[8]
Begivenheter i Suzakus liv
Suzakus storebror dede i uventet ung alder, likeså brorens sønn. Disse dødsfall åpnet veien til tronen for Suzaku.
- 16. oktober 930 (Enchō 8, 22. dag av den 9. måned): I det 33. regjeringsår til Daigo-tennō (醍醐天皇三十三年) abdiserte keiseren; og suksesjonen (senso) ble mottatt av hans 11. sønn, Hiroakira-shinnō[5] (også kjent som Yutaakira-shinnō).[9]
- 930 (Enchō 8, 11. måned): Keiser Suzaku, et barn på åtte år, bestiger tronen (sokui).[5]
- 16. mai 931 (Enchō 9, 26.. dag av 4. måned): Æranavnet endres for å markere begynnelsen på den nye keisers regjering.[10]
- 5. august 931 (Jōhei 1, 19. dag av 7. måned): Den tidligere keiser Uda (867–931) døde 65 år gammel.[11]
- 932 (Jōhei 2, 8. måned): Udaijin-ministeren (høyre-minister) Fujiwara no Sadakata (873–932) døde 65 år gammel.[12]
- 933 (Jōhei 3, 8. måned): Dainagon (rådgiver) Fujiwara no Nakahira utnevnes til udaijin. Nakahira er bror av sesshō (regent) Fujiwara Tadahira.[13]
- 933 (Jōhei 3, 12. måned): Ti av rikets fremste dignitærer drar på falkejakt sammen i probvinsen Owari. Hver av dem var storslagne i sine formelle jaktgevandter.[12]
- 935 (Jōhei 5): Den store fundamentale sentralhall (kompon chūdō) på Hieifjellet brenner ned.[8]
- 7. september 936 (Jōhei 6, 19. av 8. måned): Fujiwara no Tadahira utnevnes til daijō-daijin (statsminister); og i samme periode ble Fujiwara no Nakahira utnevnt til sadaijin (venstre-minister), og Fujiwara no Tsunesuke til udaijin.[12]
- 937 (Jōhei 7, 12. måned): Den tidligere keiser Yōzei feirer sin 70. fødselsdag.[12]
- 937 (Jōhei 8, 4. måned): En rekke uregelmessige jordskjelv merkes i Heian-kyō fra den 10. til den 29. dag i måneden.[14]
- 940 (Tengyō 2): Taira no Masakado går til opprør i Kantō-regionen og erklærer seg som keiser, men hans styrker beseires av Taira no Sadamori.[8]
- 941 (Tengyō 3): Fujiwara no Sumitomo går til opprør i øst, men hans hær beseires av Tachibana Tōyasu.[8]
- 946 (Tengyō 9, 4. måned): Suzaku abdiserer etter å ha hersket i 16 år.[15] Han etterfølges som keiser av sin lillebror, som blir keiser Murakami.
- 6. september 952 (Tenryaku 6, 15. dag av 8. måned): Suzaku dør tredve år gammel.[15]
Suzakus gravsted er kjent.[1] Denne keiser æres tradisjonelt ved en shintoistisk minnehelligdom (misasagi) i Kyoto. Det keiserlige hoffembede har bestemt dette til å tjene som Suzakus mausoleum. Dets formelle navn er Daigo no misasagi[16] og det ligger i Fushimi-ku i Kyoto nær buddhisttempelet Daigo-ji.
Kugyō
Kugyō (公卿, Kugyō) er det samlebegrep som favner den innerste lille krets av hoffmenn i keiserhoffene i eraene forut for Meiji-tiden.[17]
Denne elitegruppen dreier seg for det meste om ikke flere enn tre eller fire personer. Dette er personer i arvelige hoffposisjoner hvis erfaringer og bakgrunn har bragt dem helt til topps. Under Suzakus styre omfattet denne elitegruppe av Daijō-kan:
- Sesshō, Fujiwara no Tadahira, 880–949.[6]
- Kampaku, Fujiwara no Tadahira.[6]
- Daijō-daijin, Fujiwara no Tadahira.[6]
- Sadaijin, Fujiwara no Tadahira .[18]
- Sadaijin, Fujiwara no Nakahira.[12]
- Udaijin, Fujiwara no Sadakata (藤原定方).[12]
- Udaijin, Fujiwara no Nakahira.[13]
- Udaijin, Fujiwara no Tsunesuke (藤原恒佐).[12]
- Udaijin, Fujiwara no Saneyori, 900–970.[8]
- Naidaijin
- Dainagon, Fujiwara no Nakahira.[12]
Æraer under Suzakus herskertid
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/37/Imperial_Seal_of_Japan.svg/120px-Imperial_Seal_of_Japan.svg.png)
Suzakus regjeringstid inndeles i flere eraer (eller nengō).[19]
- Enchō (923–931)
- Jōhei (931–938)
- Tengyō (938–947)
Konsortwe og barn
Nyōgo: Prinsesse Hiroko/Kishi (熙子女王) (død 950), datter av den keiserlige prins Yasuakira (sønn av keiser Daigo)
- Imperial Prinsesse Masako (昌子内親王, 950–999), keiserinne-konsort av keiser Reizei
Nyōgo: Fujiwara no Yoshiko (藤原慶子) (død 951), datter av Fujiwara no Saneyori (藤原実頼)
Referanser
- ^ a b Det keiserlige hoffembede (Kunaichō): 朱雀天皇 (61)
- ^ Ponsonby-Fane, Richard. (1959). The Imperial House of Japan, pp. 69–70.
- ^ Titsingh, Isaac (1834). Annales des empereurs du japon, pp. 134–139; Brown, Delmer. (1879). Gukanshō, pp. 294–295; Varley, H. Paul (1980) Jinnō Shōtōki, pp. 181–183.
- ^ Brown, p. 264; forut for keiser Jomei var keisernes personlige navn svært lange og folk benyttet dem i liten grad. Antallet tegn i navnene minket etter Jomeis styre.
- ^ a b c Titsingh, p. 134; Varley, p. 181.
- ^ a b c d Brown, p. 294.
- ^ Varley, p. 181.
- ^ a b c d e Brown, p. 295
- ^ Brown, p. 295, Varley, p. 44; en distinkt senso-akt er underkjent forut for keiser Tenji; og alle herskere med unntak av Jitō, Yōzei, Go-Toba og Fushimi har senso og sokui i samme år, inntil keiser Go-Murakamis tid.
- ^ Brown, p. 295; Varley, p. 181-182.
- ^ Titsingh, p. 135; Brown, p. 295.
- ^ a b c d e f g h Titsingh, p. 135.
- ^ a b Titsingh, p. 135; Brown, p. 294.
- ^ Titsingh, p. 136.
- ^ a b Brown, p. 295; Varley, p. 130.
- ^ Ponsonby-Fane, p. 420.
- ^ Furugosho: Kugyō of Suzaku-tennō.
- ^ Brown, p. 291.
- ^ Titsingh, p. 134.
Litteratur
- Brown, Delmer M. and Ichirō Ishida, eds. (1979). Gukanshō: The Future and the Past. Berkeley: University of California Press. ISBN 978-0-520-03460-0; OCLC 251325323
- Ponsonby-Fane, Richard Arthur Brabazon. (1959). The Imperial House of Japan. Kyoto: Ponsonby Memorial Society. OCLC 194887
- Titsingh, Isaac. (1834). Nihon Ōdai Ichiran; ou, Annales des empereurs du Japon. Paris: Royal Asiatic Society, Oriental Translation Fund of Great Britain and Ireland. OCLC 5850691
- Varley, H. Paul. (1980). Jinnō Shōtōki: A Chronicle of Gods and Sovereigns. New York: Columbia University Press. ISBN 978-0-231-04940-5; OCLC 59145842
Titler som regent | ||
---|---|---|
Forgjenger Daigo | Keiser av Japan: Suzaku 930–946 | Etterfølger Murakami |