Torteval (Guernsey)
![Guernseys flagg](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Flag_of_Guernsey.svg/22px-Flag_of_Guernsey.svg.png)
![Guernseys flagg](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Flag_of_Guernsey.svg/22px-Flag_of_Guernsey.svg.png)
![Kart](https://maps.wikimedia.org/img/osm-intl,7,49.429722222222,-2.6461111111111,290x290.png?lang=local&domain=no.wikipedia.org&title=Torteval_%28Guernsey%29&revid=23435180&groups=_de305bb315b562e00a0978930bf12197801fadec)
Torteval
49°25′47″N 2°38′46″V
Torteval (guernésiais: Tortévas) er det minste av de ti parishes (distriker) på kanaløya Guernsey. Det ligger delt i to deler helt sørvest på øya. Tortevals befolkning ble tradisjonelt på guernésiais kalt for ânes à pids d'ch'fa, hvilket betyr noe slikt som «esler med hestehover».[1] Navnet Torteval har sin opprinnelse fra guernésiaiske ordet for «vridde dal».[2] Befolkningen er relativt liten, 365 innbyggere i 1871,[3] mindre enn tusen mennesker i dag som har sitt bosted her.[4]
Geografi
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e2/Guernsey_2011_131%2C_Fairy_Ring.jpg/250px-Guernsey_2011_131%2C_Fairy_Ring.jpg)
Det ligger helt sørvest på øya og er delt i to av prestegjeldet Saint Peter og hvor den delen i øst som først og fremst kalles for Torteval. Den frittstående halvøya i vest er kalt for Pleinmont-Torteval. Det utgjør den mest vestlige punktet av Guernsey. Området er gjort til et naturreservat, utsett for fugleliv på 1970-tallet, og fornyet i forbindelse med dronning Elisabeth IIs diamantjubileum i 2012.[5] Sørkysten består fullstendig av ulendte og forrevne klipper. I nordvest er det en liten fiskehavn ved det indikerende navnet Portelet og i sørenden av bukten Rocquaine Bay er det den delen av Guernsey hvor havveggen rammer øya på sitt høyeste, og kan oppnå en høyde på 12-13 meter.[4]
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f2/Les_Hanois_Lighthouse%2C_Volcanic_Ash_Sunset_%28Final%29.jpg/250px-Les_Hanois_Lighthouse%2C_Volcanic_Ash_Sunset_%28Final%29.jpg)
La Tables des Pions eller The Fairy Ring i området Pleinmont er en steinring med en liten forhøyning som et bord i midten. Lokalt folkeminne har knyttet den til alver som møttes her for å danse. Den er heller ikke fra steinalderen, men gravd ut som pikniksted for Guernseys myndighetspersoner da de fra 1837 reiste rundt på øya for å inspisere dens veier (Chemain du Roi, «kongens veier») og kystforsvar.[6][7]
Creux Mahie er en grotte som befinner seg rundt en km fra Les Lauren. Det er den største grotten på Guernsey og tidligere en betydelig turistattraksjon. Den har en høyde som strekker seg mellom 6 og 18 meter, rundt 18 meter bred og rundt 57 meter lang. Det synes som om den har blitt dannet ved at havet har vasket bort de mykere deler av fjellet. Smuglere benyttet grotten fram til 1800-tallet.[4] En gang i fortiden har en stor steinblokk ved inngangen falt ned og delvis blokket tilgangen. Et dusin trappetrinn leder opp til grotten.[8][9] Navnet synes å hentyde til en tragedie i fortiden som lokalt folkeminnet har spunnet videre på.[10]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/eb/Guernsey_2011_101%2C_Torteval_church.jpg/250px-Guernsey_2011_101%2C_Torteval_church.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/15/Guernsey_2011_113%2C_WW2_watchtowers%2C_Pleinmont.jpg/250px-Guernsey_2011_113%2C_WW2_watchtowers%2C_Pleinmont.jpg)
Begge havnene i Rocquaine og i Portelet benyttes av både profesjonelle som hobbyfiskere for deres små fartøyer. I sistnevnte område samlet lokalbefolkningen historisk inn tang og tare, vraic, i små hestetrukne vogner som ble benyttet for å spre utover jordene som naturlig gjødsel etter først å ha blitt tørket og brent. Innhøstingen av tang var omhyggelig regulert til februar og juni hvert år. Tradisjonen holdt seg helt fram til slutten av 1700-tallet.[11]
I Portelet bor også fyrvokterne ved fyret Hanois som står på en bergknaus i havet kalt Le Biseau[12] rundt en og en halv km utenfor Pleinmont. Det ble fullført i 1862 etter ny formgivning av James Douglass etter at mange skip hadde gått på grunn på Guernseys risikofylte sørvestkyst. Et av de skipene som gikk tapt var krigsskipet HMS «Boreas» med 22 kanoner og 154 menn hvor de fleste av mannskapet omkom i 1807. Særlig denne ulykken var beveggrunnen til reisningen av et fyrtårn et stor omtale i engelske aviser.[13] Fyrtårnet ble bygget ved granitt fra Cornwall framfor stein fra Guernsey.
Sognekirken St Philippe de Torteval ligger sentralt i prestegjeldet. Den ble bygget i 1818 med en av de eldste kirkeklokker på Kanaløyene som hadde overlevd reformasjonen. Kirken erstattet en eldre kirke på samme sted som hadde forfalt og ble revet i 1816. Folket i Torteval var for få og for fattige til å kunne påta seg kirkebyggingen, og myndighetene på Guernsey måtte ta ansvaret. Den ble opprinnelig planlagt som et kapell i streng kalvinistisk vis]], men endte opp på anglikansk vis. Det kan bli sett med dens uvanlig runde kirketårn.[14] Kirken har det høyeste kirketårnet på Guernsey, ikke av hovmod, men for at den også skulle kunne benyttes som landemerke fra havet.
Under den andre verdenskrig bygde Nazi-Tyskland flere befestningsverker i betong langs kysten.
Referanser
- ^ Dictiounnaire Angllais-Guernésiais
- ^ De Garis, Marie (1976): Guernsey Place Names, Trans Soc Guern
- ^ Torteval, Guernsey, Theislandwiki
- ^ a b c «Parish of Torteval», Guernsey Information
- ^ BBC Guernsey (2011): «Torteval nature reserve to be renewed for jubilee». BBC News
- ^ «Table des Pions - The Fairy Ring» Arkivert 26. september 2015 hos Wayback Machine., Visit Guernsey
- ^ «The Pleinmont Fairy Ring», BBC 6. mars 2007
- ^ «The Creux Mahie», Priaulx Library
- ^ «Creux Mahie», lokalisering Mapcarta
- ^ Bois, G. J. C. (2010): Jersey Folklore & Superstitions, bind 2, AuthorHouse, s. 152
- ^ «Vraic», Theislandwiki
- ^ «Le Hanois Lighthouse» Arkivert 15. mars 2014 hos Wayback Machine.. Guernsey Scenes.
- ^ «100 men lost: HMS Boreas, 28 November 1807»
- ^ «St Philippe de Torteval», Theislandwiki
Eksterne lenker
- (en) Torteval – kategori av bilder, video eller lyd på Commons