Cupa Mitropa
| ||||
Confederație | ![]() | |||
Organizator | Hugo Meisl | |||
Înființat(ă) în | 1927 | |||
Desființat(ă) în | 1992 | |||
Alte nume | Zentropa Cup | |||
Campion | ![]()
| |||
Cele mai multe trofee | ![]() | |||
Golgheter | ![]() | |||
Modifică date / text ![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/Mitropa_Cup.svg/290px-Mitropa_Cup.svg.png)
Cupa Mitropa, numită oficial La Coupe de l'Europe Centrale(Cupa Europei Centrale), a fost prima competiție fotbalistică europeană intercluburi. După cel de-al Doilea Război Mondial, începând cu 1951, competiția s-a numit Zentropa Cup.
Context
În anul 1897, cofondatorul clubului Vienna Cricket and Football Club, John Gramlick Sr, pune bazele unei competiții fotbalistice numită Cupa Challenge, în cadrul căreia participau doar cluburile din granițele Imperiului Austro-Ungar, cu precădere din marile orașe: Viena, Budapesta, Praga. Cu toate că în această competiție participau echipe din trei federații de fotbal, ea nu avea caracter internațional, fiind considerată un campionat al Imperiului.
Ideea unei noi competiții
În urma prăbușirii Imperiului dualist Austro-Ungaria, au apărut noi state naționale: Austria, Ungaria, Cehoslovacia, Iugoslavia. Aceste state și-au creat ligi profesioniste de fotbal, fiind cele dintâi de pe continentul european (Austria: 1924, Ungaria: 1925, Cehoslovacia: 1926). Șeful Federației Austriece de Fotbal (ÖFB — Österreichischer Fußball-Bund), Hugo Meisl, a avut ideea de a fonda o competiție europeană, iar decizia a fost luată pe 16-17 iulie 1927 în cadrul unei întruniri la Veneția.[1][2][3]
Oficial, turneul s-a numit La Coupe de l'Europe Centrale (Cupa Europei Centrale), dar a fost cunoscut publicului larg ca Mitropapokal(germană), Mitropa Cup(engleză) sau Cupa Mitropa.
Istoric
Perioada interbelică
Inițial Hugo Meisl dorea ca pe lângă echipele din Austria, Cehoslovacia și Ungaria să participe și echipe din Germania, însă demersul său a fost împiedicat de două cauze : vecinii germanii nu aveau o ligă națională, iar final campionatului german se desfășura în același timp cu turneul Cupa Mitropa. Prin urmare Heisl este nevoit să accepte în competiție cluburi din Iugoslavia, în dauna celor italiene care nu aveau o ligă națională și nu aveau prestigiul Echipei Naționale a Italiei - "Squadra Azzura". Țările implicate puteau trimite fie Campioana (câștigătoarea campionatului) și Vice-campioana țării, fie Campioana țării și Câștigătoarea Cupei.
În 1927 a avut loc Cupa Mitropa prima ediție a turneului fotbalistic la care au participat câte două echipe din următoarele state: Austria, Ungaria, Cehoslovacia și Iugoslavia. Primele meciuri ale Cupei Mitropa s-au desfășurat pe 14 august.
Se juca în sistem eliminatoriu, cu tur și retur, iar câștigătoarea s-a decis pe 13 noiembrie 1927 ca fiind AC Sparta Praga, câștigând cu 7-4 scor total în fața lui SK Rapid Viena.
Ca urmare a performanțelor slabe ale cluburilor iugoslave și fondarea Seriei A în Italia, echipele iugoslave au fost înlocuite de către cluburile italiene în Ediția a III-a. Creșterea numărului de sud-americani cu cluburile italiene a condus la o îmbunătățire considerabilă în standardul lor de joc și a reprezentat un punct de atracție în celelalte țări participante.
În Ediția a VIII-a, 1934 s-a decis ca cele patru națiuni să participe la turneu cu câte 4 echipe astfel competiția începe cu optimi de finală. Cupa Mitropa avea să devină un fenomen internațional, multe țări din Europa dorind să participe.
În ceea ce privește extinderea competiției, comitetul care se ocupa de organizarea Cupei Mitropa, privea cu o oarecare reticență, deoarece nu dorea ca prestigiul competiției să fie afectat sau fanii să își piardă interesul pentru primele etape. Italienii și cehiii erau în favoarea extinderii dorind să accepte participare cluburilor din România și Iugoslavia, oficialii austieci și maghiari s-au opus ideii.
Și totuși în Ediția a X-a, 1936 se ajunge la un compromis prin acceptarea echipelor din Elveția. Însă echipele din Elveția aveau o serie de condiții. Cele mai bune 4 cluburi elevețiene trebuiau să joace un meci preliminar de calificare cu echipele aflate pe locul 4 în Campionatele Italiei, Ungariei, Austriei și Cehoslovaciei. De altfel s-a decis ca 40% din veniturile de la fiecare meci( minim 3000 de franci elvețieni) să meargă la echipa oaspete. Printre condiții mai figurau: să aibă o zi fixă pentru meciuri, terenuri de iarbă și garduri de sârmă pentru spectatori. În urma diputării meciurilor din runda preliminară toate echipele din Elveția au fost eliminate.
În Ediția a XI-a, 1937 Cupa Mitropa se extinde cu adevărat, praticipând 7 națiuni: Italia, Austria, Ungaria, Cehoslovacia (cu câte trei echpe), Elveția (2 echipe), România și Iugoslavia (câte o echipă,repezentate de campioana țării). Heisl a dorit să aducă și cluburi din Spania, însă demersul său a fost împiedicat de Războiul Civil Spaniol(1936 - 1939).
În Ediția a XII-a, 1938, apar probleme în competiție din cauze politice. Invazia germană și anexarea teritoriului austriac în Regatul German "Deutsche Reich", a împiedicat cluburile austriece să mai participe în Cupa Mitropa. Comitetul de organizare a stabilit cele trei națiuni Italia, Ungaria și Cehoslovacia să participe cu câte 3 echipe, iar România și Iugoslavia cu câte două echipe.
Ediția a XIII-a a Cupei Mitropa din 1939 avea să înceapă startul numai cu 8 echipe: câte două din Italia, Ungaria, Cehoslovacia și câte o echipă din România și Iugoslavia. competiția a început cu sferturile de finală.
Ediția a XIV-a, 1940,(ultima înainte de război), aliniază la start ca și în anul precedent 8 echipe, cu deosebirea echipele cehoslovace și italiene nu mai participă din cauza războiului. Au participat câte trei echipe din Iugoslavia și Ungaria, și două din România. Din păcate turneul va fi abandonat chiar înainte de finala dintre Rapid București și Ferencvaros Budapesta.
Perioada Postbelică
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/7/74/Mitropa_Cup2.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9c/Bologna_FC_-_1961_Mitropa_Cup_-_Renato_Dall%27Ara%2C_Mirko_Pavinato.jpg/220px-Bologna_FC_-_1961_Mitropa_Cup_-_Renato_Dall%27Ara%2C_Mirko_Pavinato.jpg)
După încheierea celui de-al Doilea Război Mondial, evenimentul, numit definitiv Cupa Mitropa, a fost reînviat prin invitație în 1955. În această perioadă au avut loc și două ediții neoficiale: cea din 1951 numită Cupa Zentropa, și cea din 1958, care a luat numele de Cupa Dunării. Cupa a fost deschisă cluburilor din Austria, Cehoslovacia, Iugoslavia, Ungaria și Italia, în timp ce la ediția din 1958 au participat și echipe din România și Bulgaria. Din 1966 modelul organizatoric al cupelor europene prin invitarea echipelor mijlocii excluse din aceasta din urmă.
Pierzându-și treptat din importanță în fața celorlalte competiții continentale, din 1979 Mitropa a fost modificată și transformată, până la ultima ediție din 1992, într-o cupă pentru cluburile câștigătoare ale campionatelor respective de nivel doi: în această ultimă versiune, victoriile celor de la celebrele Milano și Torino. În 1989, cu totul excepțional, s-a organizat și Supercupa Mitropa, meci între Pisa (câștigătorul ediției din 1988) și Baník Ostrava (câștigătorul ediției din 1989).
Finalele Cupei Mitropa
Campioanele Europei Centrale
Club | Câștigătoare | Finaliste | Anii câștigători | Anii ca finaliste |
---|---|---|---|---|
![]() | 6 | 2 | 1956, 1957, 1962, 1965, 1970, 1983 | 1963, 1977 |
![]() | 3 | 2 | 1932, 1934, 1961 | 1962, 1989 |
![]() | 3 | 2 | 1927, 1935, 1964 | 1930, 1936 |
![]() | 2 | 4 | 1928, 1937 | 1935, 1938, 1939, 1940 |
![]() | 2 | 3 | 1930, 1951 | 1927, 1928, 1956 |
![]() | 2 | 2 | 1971, 1972 | 1973, 1980 |
![]() | 2 | 1 | 1955, 1963 | 1959 |
![]() | 2 | 1 | 1929, 1939 | 1967 |
![]() | 2 | 1 | 1986, 1988 | 1991 |
![]() | 2 | – | 1958, 1968 | – |
![]() | 2 | – | 1933, 1936 | – |
![]() | 2 | – | 1975, 1976 | – |
![]() | 2 | – | 1973, 1974 | – |
![]() | 1 | 2 | 1959 | 1975, 1978 |
![]() | 1 | 2 | 1966 | 1965, 1972 |
![]() | 1 | 2 | 1967 | 1958, 1968 |
![]() | 1 | 1 | 1969 | 1970 |
![]() | 1 | 1 | 1938 | 1929 |
![]() | 1 | 1 | 1977 | 1957 |
![]() | 1 | – | 1992 | – |
![]() | 1 | – | 1985 | – |
![]() | 1 | – | 1978 | – |
![]() | 1 | – | 1982 | – |
![]() | 1 | – | 1991 | – |
![]() | 1 | – | 1980 | – |
![]() | 1 | – | 1987 | – |
![]() | 1 | – | 1990 | – |
![]() | 1 | – | 1984 | – |
![]() | 1 | – | 1931 | – |
![]() | 1 | – | 1989 | – |
![]() | 1 | – | 1981 | – |
![]() | – | 2 | – | 1974, 1983 |
![]() | – | 2 | – | 1934, 1951 |
![]() | – | 1 | – | 1931 |
![]() | – | 1 | – | 1971 |
![]() | – | 1 | – | 1933 |
![]() | – | 1 | – | 1937 |
![]() | – | 1 | – | 1985 |
![]() | – | 1 | – | 1990 |
![]() | – | 1 | – | 1955 |
![]() | – | 1 | – | 1961 |
![]() | – | 1 | – | 1964 |
![]() | – | 1 | – | 1966 |
![]() | – | 1 | – | 1969 |
![]() | – | 1 | – | 1982 |
![]() | – | 1 | – | 1987 |
![]() | – | 1 | – | 1976 |
![]() | – | 1 | – | 1984 |
![]() | – | 1 | – | 1981 |
![]() | – | 1 | – | 1986 |
![]() | – | 1 | – | 1988 |
![]() | – | 1 | – | 1992 |
![]() | – | 1 | – | 1940 |
Titluri pe țări
Țara | Titluri |
---|---|
![]() | 16 |
![]() | 11 |
![]() | 8 |
![]() | 7 |
![]() |
Golgheteri (1927–1940)
Locul | Fotbalist | Club | Goluri |
---|---|---|---|
1 | ![]() | Ferencvaros TC Budapesta | 49 |
2 | ![]() | Ambrosiana Inter | 29 |
![]() | Ferencvaros TC Budapesta | ||
4 | ![]() | Ujpest TE Budapesta | 24 |
![]() | FK Austria Viena | ||
6 | ![]() | AC Sparta Praga | 21 |
7 | Raymond Braine | AC Sparta Praga | 19 |
![]() | Ujpest TE Budapesta FC Rapid București | ||
9 | Franz Weselik | SK Rapid Viena | 16 |
10 | ![]() ![]() | SK Rapid Viena WSC Admira Viena Slavia Praga | 15 |
![]() | SK Rapid Viena |
Cel mai bun marcator (1951–1992)
Pe sezon[4]
Sezon | Jucător | Club | Goluri |
---|---|---|---|
1951 | ![]() | ![]() | 5 |
1955 | ![]() | ![]() | 9 |
![]() | ![]() | 9 | |
1956 | ![]() | ![]() | 8 |
1957 | ![]() | ![]() | 5 |
![]() | ![]() | 5 | |
1959 | ![]() | ![]() | 9 |
1960 | ![]() | ![]() | 4 |
1961 | ![]() | ![]() | 7 |
![]() | ![]() | 7 | |
1962 | ![]() | ![]() | 11 |
1963 | ![]() | ![]() | 7 |
1964 | ![]() | ![]() | 7 |
1965 | ![]() | ![]() | 3 |
1966 | ![]() | ![]() | 5 |
1966–67 | ![]() | ![]() | 9 |
1967–68 | ![]() | ![]() | 5 |
1968–69 | ![]() | ![]() | 7 |
1969–70 | ![]() | ![]() | 6 |
1970–71 | ![]() | ![]() | 5 |
1971–72 | ![]() | ![]() | 5 |
1972–73 | ![]() | ![]() | 4 |
1973–74 | ![]() | ![]() | 6 |
1974–75 | ![]() | ![]() | 3 |
1975–76 | ![]() | ![]() | 6 |
1976–77 | ![]() | ![]() | 4 |
1977–78 | ![]() | ![]() | 3 |
1979–80 | ![]() | ![]() | 4 |
1980–81 | ![]() | ![]() | 3 |
1981–82 | ![]() | ![]() | 3 |
Traseul echipelor românești în Cupa Mitropa
Sezonul 1937
Primul tur
Echipa 1 | Scor gen. | Echipa 2 | Tur | Retur |
---|---|---|---|---|
Venus București ![]() | 5–10 | ![]() | 4–6 | 1–4 |
Sezonul 1938
Primul tur
Echipa 1 | Scor gen. | Echipa 2 | Tur | Retur |
---|---|---|---|---|
Újpest ![]() | 4–5 | ![]() | 4–1 | 0–4 |
Ripensia Timișoara ![]() | 4–3 | ![]() | 3–0 | 1–3 |
Sferturi de finală
Echipa 1 | Scor gen. | Echipa 2 | Tur | Retur |
---|---|---|---|---|
Ferencváros ![]() | 9–5 | ![]() | 5–4 | 4–1 |
Genoa ![]() | 4–2 | ![]() | 3–0 | 1–2 |
Sezonul 1939
Sferturi de finală
Echipa 1 | Scor gen. | Echipa 2 | Tur | Retur |
---|---|---|---|---|
Venus București ![]() | 1–5 | ![]() | 1–0 | 0–5 |
Sezonul 1940
Sferturi de finală
Echipa 1 | Scor gen. | Echipa 2 | Tur | Retur |
---|---|---|---|---|
Hungária MTK ![]() | 1–5 | ![]() | 1–2 | 0–3 |
Beogradski SK ![]() | 4–0 | ![]() | 1–0 | 3–0 |
Semifinale
Echipa 1 | Scor gen. | Echipa 2 | Tur | Retur |
---|---|---|---|---|
Građanski ![]() | 0–0a | ![]() | 0–0 | 0–0 |
- a Meci decis de play-off.
Play-off
Echipa 1 | Scor | Echipa 2 |
---|---|---|
Građanski ![]() | 1–1b | ![]() |
- b Meci decis prin tragere la sorți.
Participări
Club | Sezoane | Anii |
---|---|---|
![]() | 2 | 1937, 1939 |
![]() | 2 | 1938, 1940 |
![]() | 1 | 1938 |
Vezi și
Referințe
Legături externe
- Cupa Mitropa la rsssf.com
- Cupa Mitropa
|
Eroare la citare: Există etichete <ref>
pentru un grup numit „note”, dar nu și o etichetă <references group="note"/>