Grabovë e Sipërme
Grabovë e Sipërme | |
Greãva, Grabuva, Grabova | |
— Sat — | |
![]() Saltul Grabova văzut dinspre Shkembi Kopacit | |
![]() ![]() Grabovë e Sipërme Grabovë e Sipërme (Albania) | |
Coordonate: 40°47′43″N 20°24′31″E ({{PAGENAME}}) / 40.79528°N 20.40861°E | |
---|---|
Țară | Albania |
Regiune | Elbasan |
Municipalitate | Gramsh |
Diviziune | Lenie |
Altitudine | 1.250 m.d.m. |
Fus orar | Ora Europei Centrale |
Prezență online | |
Modifică date / text ![]() |
Grabovë e Sipërme (sau Grabova; în aromână Greãva, Grabuva) este un sat din Albania locuit de aromâni.[1][2] Satul este situat în Lenie, o fostă municipalitate care în urma reformei administrative din 2015 a devenit diviziune a municipalității Gramsh.[3]
Istoric
Grabova a fost inițial un oraș medieval înființat în secolul al X-lea. Aromânii au emigrat sau au părăsit Grabova în câteva ocazii de-a lungul istoriei, dar localitatea nu a fost niciodată părăsită complet. Primul val de depopulare a avut loc în secolul al XVII-lea, când Grabova a împărtășit soarta orașului Moscopole, iar un al doilea val în perioada interbelică, începând cu 1931, când mulți locuitori din Grabova s-au mutat în Elbasan și Lushnjë. În 1933, 15 familii din sat au emigrat în România. Inițial, ele s-au stabilit în Cadrilater, iar după retrocedarea acestuia către Bulgaria, în 1940, au migrat către satul Nisipari din județul Constanța, de unde s-au mutat în orașele din vecinătate, Medgidia, Ovidiu și Constanța. Un alt important val de migrație a început în 1950, când autoritățile comuniste au folosit meșterii din Grabova pentru a construi unități industriale în orașele Korçë, Pogradec, Gramsh, Elbasan și Tirana.[1] Cum Grabove sunt și alte dau satele numite : Nicea ( Niçë ) și Lunca ( Llëngë ) in judetul Pogradec, Albania.
În secolul al XVIII-lea, în sat a fost ridicată o biserică ortodoxă cu hramul Sfântul Nicolae, declarată monument cultural de categoria I în anul 1984.[4][5]
Cele mai răspândite nume din Grabova
Nume de familie
Bardhi, Buzo, Cyco, Canuti, Nishku, Trushi, Thano, Verushi.[1]
Prenume masculine
Andoni, Kristo, Dhimo, Theodhor (Dhori), Jani, Jorgji, Llambi, Dhionis, Pandeli, Piro, Spiro, Sotir (Sotiraqi), Themistokli, Thoma, Vangjeli, etc.[1]
Prenume feminine
Dhimitra, Margarita, Maria, Naunka, Parashqevi, Thomaidha, Violeta (Violta)[1]
Personalități născute la Grabova
Parte din seria |
Aromânii |
---|
![]() |
|
Limbă și identitate |
Religie
|
|
Grupuri înrudite |
|
- Andrei Șaguna, mitropolit al Bisericii Ortodoxe Române;[1]
- Kiril al Bulgariei, primul patriarh al patriarhatului restaurat al Bisericii Ortodoxe Bulgare;[6]
- Lika Ianko, pictor bulgar;[7][8]
- Familia Çetiri, pictori de icoane activi în zonele centrale și de sud ale Albaniei;
Note
- ^ a b c d e f Bardu, Nistor (). „La aromânii din localitatea Grabova (Greava) din Albania. Observații sociolingvistice” (PDF). Constanța: Institutul de Filologie Română „A. Philippide”. Arhivat (PDF) din originalul de la . Accesat în .
- ^ Schwandner-Sievers, Stephanie (martie 1999). „The Albanian Aromanians' Awakening: Identity Politics and Conflicts in Post-Communist Albania”. European Centre for Minority Issues. Ecmi.de. Arhivat din originalul de la . Accesat în .
- ^ „LIGJ Nr. 115/2014 | QARKU ELBASAN” (PDF). Monitorul Oficial al Albaniei (în albaneză). vendime.al. . pp. 6368–6369. Arhivat (PDF) din originalul de la . Accesat în .
- ^ „Gramsh, inspektime në kishën e Shën Kollit / FOTO”. Orthodoxia News Agency (în albaneză). orthodoxianewsagency.gr. . Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „LISTA E MONUMENTEVE TË KULTURËS - QARKU ELBASAN” (PDF). IKTK | Instituti Kombetar i Trashegimise Kulturore (în albaneză). iktk.gov.al. . p. 8 (poz.61). Arhivat (PDF) din originalul de la . Accesat în .
- ^ Омарчевски, Александър (). „ЖИВОТ И ДЕЙНОСТ НА БЪЛГАРСКИЯ ПАТРИАРХ КИРИЛ (по повод 40-тата годишнина от неговата блажена кончина)”. Biserica Ortodoxă Bulgară (în bulgară). bg-patriarshia.bg. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Farka, Kurt (). „Si e njoha artisten e madhe me origjinë shqiptare, Lika Janko” (în albaneză). Shqiperia.com. Arhivat din originalul de la . Accesat în .
- ^ Dimitrova, Svetlana (). „Lika Yanko's sacral world”. Radio Bulgaria. bnr.bg. Arhivat din originalul de la . Accesat în .