Județul Hotin (interbelic)
Județul Hotin | |||||
| |||||
Provincie: | Basarabia | ||||
Reședința: | Hotin | ||||
Populație: •Total 1930: | Locul 392.430 loc. | ||||
Suprafață: •Total: | Locul 3.782 km² | ||||
Perioadă de existență: | ' | ||||
Subdiviziuni: | (inițial) patru plăși (ulterior) șase plăși | ||||
Modifică text ![]() |
Județul Hotin a fost o unitate administrativă de ordinul întâi din Regatul României, aflată în regiunea istorică Basarabia. Reședința județului era orașul Hotin.
Întindere
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f1/1938_map_of_interwar_county_Hotin.jpg/385px-1938_map_of_interwar_county_Hotin.jpg)
Județul se afla în partea de nord-est a României Mari, în nordul regiunii Basarabia, la granița cu Uniunea Sovietică. Actualmente marea parte a teritoriului fostului județ aparține de Ucraina, în timp ce o parte mai mică aparține de Republica Moldova. Se învecina la nord cu U.R.S.S. și Polonia, la est și sud-est cu județele Soroca și Bălți, la sud cu județul Dorohoi, iar la vest cu județul Cernăuți.
Organizare
În anul 1930, teritoriul județului era împărțit în patru plăși:[1]
Ulterior au mai fost create încă două plăși:
- Plasa Sulița și
- Plasa I.G. Duca.
La recensământul din toamna anului 1941, județul avea următoare organizare administrativ-teritorială:
- Orașul Hotin,
- Orașul Sulița,
- Plasa Cetatea Hotinului (sau Clișcăuți),
- Plasa Chelmenți (sau Vadul lui Traian),
- Plasa Briceni,
- Plasa Lipcani,
- Plasa Secureni și
- Plasa Sulița (sau B.P. Hașdeu).
Populație
Conform datelor recensământului din 1930, populația județului era de 392.430 de locuitori, dintre care 41,6% ucraineni, 35,0% români, 13,6% ruși, 9,2% evrei, 0,3% polonezi ș.a. Ca limbă maternă domina ucraineana (45,1%), urmată de română (33,4%), rusă (12,0%), idiș (9,2%) ș.a. Din punct de vedere confesional populația județului era alcătuită din 87,0% ortodocși, 9,2% mozaici, 1,9% baptiști, 1,0% ortodocși pe stil vechi, 0,3% romano-catolici ș.a.
Mediul urban
În 1930 populația urbană a județului era de 15.334 de locuitori, dintre care 37,7% evrei, 36,6% ruși, 14,8% ucraineni, 8,8% români, 1,5% polonezi ș.a. Ca limbă maternă în mediul urban domina limba idiș (37,6%), urmată de rusă (37,5%), ucraineană (14,7%), română (8,6%), poloneză (1,2%) ș.a. Sub aspect confesional populația urbană era formată din 57,6% ortodocși, 37,7% mozaici, 2,1% ortodocși pe stil vechi, 1,6% romano-catolici ș.a.
Materiale documentare
- Structura etnică a județului Hotin în anul 1930
Referințe
- ^ Portretul României Interbelice - Județul Hotin
Legături externe
![Commons](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Portretul României Interbelice - Județul Hotin
|
|