Milutin Milancovici
Milutin Milancovici | |
![]() | |
Date personale | |
---|---|
Născut | [1][2][3][4] ![]() Dalj(d), cantonul Osijek-Baranja, Croația[5] ![]() |
Decedat | (79 de ani)[1][2][3][4] ![]() Belgrad, RFP Iugoslavia(d)[6][5] ![]() |
Cetățenie | ![]() ![]() ![]() |
Religie | creștinism ortodox[*] ![]() |
Ocupație | matematician profesor universitar[*] astronom inginer scriitor inginer constructor[*] astrofizician[*] fizician scriitor de literatură științifico-fantastică[*] geofizician[*] climatolog[*] ![]() |
Limbi vorbite | limba franceză[7][8] limba sârbă[8] ![]() |
Activitate | |
Alma mater | Universitatea Tehnică din Viena ![]() |
Organizație | Universitatea din Belgrad ![]() |
Semnătură | |
![]() | |
Modifică date / text ![]() |
Milutin Milancovici (n. 28 mai 1879, Dalj, Croația - d. 12 decembrie 1958, Belgrad, Iugoslavia) a fost un astronom, matematician și climatolog sârb, membru al Academiei de științe și arte din Serbia (din 1924), profesor, director al Observatorului astronomic din Belgrad.
Biografie
Milancovici s-a născut la Dalj, în Croația. În anul 1903 a aboslvit Colegiul (Institutul) de construcții din Viena și ulterior a lucrat ca inginer în Austria. Din anul 1909 a fost profesor de mecanică teoretică, mecanică cerească și fizică teoretică la Universitatea din Belgrad. În anii primului război mondial a lucrat sub arest la Universitatea din Budapesta. Partea principală a carierei științifice corespunde perioadei interbelice (1919-1940). După al doilea război mondial a fost ales membru al Academiei germane a naturaliștilor "Leopoldina".
Creația științifică
Milancovici este considerat unul dintre cei mai mari astronomi, climatologi și matematicieni sârbi, care a dat lucrări fundamentale în domeniul mecanicii analitice, cerești, teoriei atmosferelor planetare, variațiilor climaterice și calendarului.
În anii 1914-1918 a examinat condițiile climaterice în atmosfera planetei Marte și a calculat teoretic temperatura suprafeței acestei planete, precum și a atmosferei acesteia. A stabilit că aceasta variază între +3 grade Celsius la ecuator și +52 grade Celsius la poli.
Ciclurile lui Milancovici
În anii 1932-1934 a studiat efectul continentelor terestre asupra mișcării polilor tereștri. Milancovici este autorul primei și celei mai fundamentate teorii a variațiilor climaterice pe Terra, conform căreia variațiile climei sunt influențate de trei factori astronomici (ciclurile lui Milancovici):
- 1. Fluctuația excentricității (a formei mai mult sau mai puțin eliptice) a orbitei terestre, cu o perioadă de 100 de mii ani;
- 2. Variațiile înclinației axei terestre față de planul orbitei terestre, între 21,8 grade și 24,4 grade cu o perioadă de circa 40 de mii ani;
- 3. Precesia axei terestre, care determină ce emisferă terestră va primi mai multă căldură de la soare, cea nordică sau cea sudică. Această precesie are o perioadă de 21 de mii ani.
Teoria climatologică a lui Milancovici a fost cea mai acceptată teorie a variațiilor climatice.
Modificarea corecției calendarului
Milancovici a propus revizuirea calendarului iulian, numit calendar iulian revizuit, sau calendarul gregorian, modificând corecția necesară a calendarului solar de la 3 zile la 400 de ani, la 7 zile la 900 de ani.
Bibliografie
- I.G. Kolcinskii, A.A. Korsun, I.G. Rodriges, Astronomii (]n rus[), ed. Naukova dumka, Kiev, 1986
- Oxford Dictionary of Scientists, Oxford University Press, Oxford, 2007
- Biografie NASA
Referințe
- ^ a b „Milutin Milancovici”, Gemeinsame Normdatei, accesat în
- ^ a b Milutin Milankovitch, Encyclopædia Britannica Online, accesat în
- ^ a b Milutin Milanković, Internet Speculative Fiction Database, accesat în
- ^ a b Milutin Milankovitch, Autoritatea BnF
- ^ a b Academia Sârbă de Științe și Arte, accesat în
- ^ http://www.britannica.com/EBchecked/topic/382148/Milutin-Milankovitch, accesat în Lipsește sau este vid:
|title=
(ajutor) - ^ Autoritatea BnF, accesat în
- ^ a b CONOR.SI[*] Verificați valoarea
|titlelink=
(ajutor)