Divalentan
U hemiji, divalentan jon ili molekul ima valencu dva, te može da formira dve veze sa drugim jonima ili molekulima. U starijoj literaturi se može naići i na termin bivalentan.[1]
Divalentni anjoni su atomi ili radikali sa dva dodatna elektrona u odnosu na njihovo elementarno stanje (drugim rečima, sa 2 elektrona više nego protona). Na primer, S2– je sulfidni anjon.
Divalentnom katjonu nedostaju dva elektrona u poređenju sa neutralnim atomom. Na primer, gvožđe (II) ili Fe2+ je divalentna katjonska forma gvožđa. Divalentni katjoni su prisutni u izobilju u tvrdoj vodi, na primer, kalcijum (Ca2+) i magnezijum (Mg2+). Ti jonski minerali u rastvoru daju vodi svojstva tvrdoće, kao što je formiranje naslaga kamenca.[2]
Reference
Povezano
- Valentni elektroni
- p
- r
- u
("jake")
Kovalentne veze | Sigma (σ) • Pi (π) • Delta (δ) • Fi (φ) Jednostruka veza • Dvostruka veza • Trostruka veza • Četvorostruka veza • Petostruka veza • Šestostruka veza 3c-2e • 3c-4e • 4c-2e Agostička veza • Savijena veza • Dipolarna veza • π retrodonacija Konjugacija • Hiperkonjugacija • Aromatičnost • Haptičnost • Antivezivanje |
---|---|
Katjonska-pi veza • Sona veza | |
("slabe")
Druge nekovalentne | Van der Valsova sila • Londonova disperziona sila • Mehanička veza • Halogena veza • Zlatofilnost • Interkalacija • Steking • Sile entropije • Hemijska polarnost |
---|